4 XV. F. Vejdovský: 



cévu přechází. Světlost a objem těchto cev lze za živa dobře poznati 

 a možno i v tomto stavu pozorovati ony elementy buněčné v nádorech 

 srdcových, jež jsem před lety zvláště u Anachaety*) zobrazil a po- 

 psal jakožto buňky svalové, a kteréž od výše jmenovaných mých ná- 

 sledníků vykládány byly po užití dnešních method řezových v tak 

 různém smyslu morfologickém i fysiologickém. 



K opětovné revisi buněk srdcových voleny tentokráte různé druhy, 

 zvláště rody Enchytraeus a Fridericia. Z prvého rodu vzati Encli. 

 humicultor Vejd. a Ench. Adriaticus Vejd., z druhého Fridericia Zy- 

 Itovi Vejd. a hlavně veliká Frid. hegemon Vejd., u níž celkem nej- 

 větší elementy intravasální v nádorech srdcových přítomny jsou. Fixo- 

 vání dalo se chromsublimátem v poměru 1 pro mille, barveno pak 

 karmínem neb železitým haematoxylinem. 



Sledujeme li příčné neb podélné série řezů srdcem druhu Fride- 

 ricia hegemon Vejd., jenž má poměrně největší elementy buněčné ve 

 všech tkaních a tudíž také nejpěknější obrazy poskytuje ohledně hi- 

 stologické ústrojnosti cévní soustavy, — shledáme zvláštní veliké 

 buňky uvnitř srdce, jež netoliko svými tvary, nýbrž i strukturami po- 

 zornost na se upoutají. Na horizontálních řezech nejpřednější části 

 srdce leží za sebou uvnitř srdce veliké hvězdovité buňky, v tupé 

 laloky vybíhající. Dále na zad, u př. v 5. segmentu obsahuje srdce 

 na příčném řezu dvě veliké hvězdovité buňky stejných tvarů s veli- 

 kými jádry a hustou plasmou. Na praeparátech karmínem zbarvených 

 nelze určitějších zrůznění plasmy sledovati. 



Cíin dále na zad, tím více naduřuje srdce, a tím větší množství 

 buněk rozvětvených objevuje se v jeho nitru. Nemají však již jedno- 

 duchých tvarů hvězdovitých, nýbrž prodlužují se v jedné ose dle toho, 

 jak jsou nádory srdcové vyvinuty. V nádorech srdcových před septál- 

 ními žlázami rozšiřuje se srdce v ose dorsoventrální (soudě tak dle 

 řezů příčných) — tudíž intravasální buňky prodlužují se v této ose 



*; Anachaela Vejd. a Eisenii Vejd., jsou roupice pro studium této skupiny 

 nad jiné příznivé, vyznačující se průsvitností neobyčejnou, tak že lze veškery 

 soustavy orgánů za živa výtečně sledovati. Methoda tato má mnohé výhody před 

 nynějšími způsoby práce, kde se takřka výhradně užívá method řezových. Po- 

 hříchu nebylo lze v posledních letech nikde zjistiti Anachae'.u. Prvotně žila u nás 

 jen a jediné v zahradě bývalého musea na Příkopech, kde nyní stojí Zemská 

 banka. Bezpochyby že byla Anacbaeta zavlečeua v místa tato z některé krajiny 

 České pomocí kořání razných rostlin, jež Em. Puiíkyní: přesazoval do jmenované 

 zahrady musejní. Od r. 1877 nenalezl jsem ji u nás nikde. V Německu ji znají 

 z různých míst. (Viz Miciiaelsen.) 



