O působení kovft na roztoky sacharosy. 5 



sama se při tom pxydujíc až na látky povahy kyselé. Tím stala se 

 platinová čerň nečinnou, jak z druhého pokusu je zřejmo. — Ta 

 malá působnost zajisté bude míti svůj původ v tom, že platina akti- 

 vuje tu něco kyslíku v tekutině rozpuštěného. — Tato platinová čerň 

 stává se pak opět aktivnou vysušením na vzduchu, t. j. nasycením 

 kyslíkem. 10 ) Intensita akce je pochopitelně menší. Čerň různými ope- 

 racemi ztrácí svoji jemnost a tím i schopnost vázati kyslík. 



Připravil jsem též platinovou čerň zbavenou kyslíka pomocí ainrao- 

 uiaku 11 ) a roztoku vyvařeného použil a shledal výsledek stejný. 



hod. + 19 7° 



6 hod. + 19-6° 



Z toho je tedy patrno, že platinová čerň na roztoky sacharosy 

 působí hlavně a snad jedině svým kyslíkem, a že tento déle trva- 

 jícím processem ztrácí. 



Zbývá ještě ukázati, že hned na počátku působení černi na 

 sacharosu vznikají látky odštěpující //-ionty. Barevné indikátory se tu 

 pro tak malou koncentraci //-iontů neosvědčují. Jedinými vhodnými 

 indikátory jsou elektrická vodivost a potom vliv na inversi sacharosy. 



Co se týče prvého kriteria, tu číselný materiál podává práce 

 Raíman-Šulcova. K roztoku sacharosy o vodivosti 229'6 . 10~ 6 přičinili 

 tito autoři 2 g práškovitého palladia, vařili a vždy po uplynutí 1 ho- 

 diny určili elektrickou vodivost. 



Vařeno s černí 





Odpor 



Rozdíly za 1 hod. 





Vodivost 



hod. 





297-0 SI 



— 





229-6 . 



io- 6 



1 ■ 





213-8 „ 



— 832 Si 





318-9 



» 



2 „ 





198-3 „ 



- 15-5 „ 





343-8 



n 



3 „ 





187-7 „ 



- 10-6 , 





363-2 



n 



4 „ 





171-8 „ 



r- 15.9 „ 





396-8 



n 



V prvé 



hod 



ině stoupla 



vodivost značně, 



což 



zdá se 



svědčiti 



náhlému stoupnutí koncentrace i/- iontů. 



Druhým citlivým indikátorem //-iontů je inverse sacharosy. Pro- 

 vedl jsem pak tento pokus : 



10 ) Tento zjev pozorován již vícekráte, ač mnohdy jinak vykládán. Tak 

 A. Purgotti a L. Zanichelli (Gaz. chim. ital. 34, I. 57.) shledali, že platinová 

 čerň po delší dobu trvající katalyse hydrazinu ztrácí svoji působnost a teprve 

 vysušením na vzduchu opèt ji nabývá. 



11 ) O přípravě takovéto černi viz moji citovanou práci. 



