4 



XXI. Jan Sebor: 



1. Roztok zkoumaný musí se přímo stýkati s blanou, pročež tato 

 musí býti vyvolána na povrchu komůrky. Není-li tomu tak a nachá- 

 zí-li se blánka uvnitř stěny diafragmatu, tvoří se v pralinkách blanou 

 nevyplňovaných roztok zředěnější, jenž se nenahrazuje dosti rychle a způ- 

 sobuje, že rychlost jeví se menší, než by koncentraci roztoku odpovídalo. 



2. Veškeré rozpustné sole musí býti z blány i ze stěny ko- 

 můrky dokonale odstraněny, any tvořily by v průlinkách rovněž roz- 

 tok, byť i zředěný, jehož osmotický tlak, působící proti onomu v roztoku 

 zkoumaném, rovněž by měl za následek snížení rychlosti diffusní. 



Takto připravená a dokonale promytá komůrka naplněna pak 

 vodou destillovanou a těsně uzavřena zátkou kaučukovou, jíž procházela 

 trubice dělená na 0,05 cm s , kteréžto dílce byly tak daleko od sebe vzdá- 

 leny, že mohly býti s dostatečnou přesností ještě setiny cm 3 odhadnuty. 



Takto upravenou komůrkou vyšetřován byl nejprve vliv, jejž 

 jevil sloupec vodní v trubici na průtok do čisté vody. Pokusy pro- 

 váděny při teplotě 18° C a výsledky jsou uvedeny v následující ta- 

 bulce. Číslo k značí tu poměr množství vody za jednotku časovou 

 (hodinu) protékající ku výšce sloupce p v cm t. j. 



4x 1 



Je = 



M p 



kde <dx značí množství vody, jež proteklo za dobu dt. Toto číslo k 

 budeme nazývati konstantou propustnosti blány : 



Tabulka I. 



Výška sloupce v cm 



23,2 

 19,5 

 13,2 



7,8 



4,0 

 23,2 



z?x — množství vody 

 za dobu 10 min. prošlé 



0,40 



0,35 



0,23 



0,14 



0,066 



0,41 



Konstanta prostupnosti 



0,103 

 0,107 

 0,104 

 0,108 

 0,100 

 0,106 



