6 XXLV. Jar. Milbauer a Rad. Hac: Staaovení jodkyanu vedle jodu. 



dlouho, až se roztok odbarvil; roztok ten skytal zřejmě reakci na 

 jodkyan. 



Pokus 11. Totéž. Po přičinění dostatečného množství siřičité 

 vody zaveden kysličník siřičitý do nasycení - reakce se neobjevila. 



Jest patrno, že přebytečný kysličník siřičitý škodí při této 

 kvalitativní reakci a nutno uvésti ho do roztoku tolik, kolik právě 

 stačí na odbarvení od jodu.*) 



Hleděli jsme v řadě následujících pokusů aplikovati reakci 

 Nesslerovým zkoumadlem na nalezení jodkyanu, po případě jiných 

 dusíkatých látek v jodu. Princip byl tento: Jod obsahující látky dusíkaté 

 zahřívá se se zředěnon kyselinou sírovou koncentrace 1:1, načež 

 po odstranění vody a zkoncentrování na poloviční objem se spaluje, 

 potom se zdestiluje do zředěné kyseliny sírové, destilát odkouří se 

 na malý objem a po alkalisaci louhem zkouší přímo Nesslerovým 

 zkoumadlem. Jeli sedliny značnější množství, lze přikročiti ku kvan- 

 titativnému stanovení svrchu popsaným způsobem. Reakcí zkoumadlem 

 Nesslerovým bylo možno i při zředění Vsoooo jodkyan po převedení 

 na ammonatou sůl bezpečně poznati. Všechny vzorky, podrobené nazna- 

 čené operaci, vykazovaly nepatrné sledy dusíku. 



Zdá se tudíž, že údaje v literatuře o vyskytování se jodkyanu 

 v jodu pro nynější poměry neplatí. 



Budiž nám dovoleno na tomto místě poděkovati p. továrníkovi 

 Ing. V. Vaničkoví za vzorky technického jodu, jež nám laskavě dal 

 k disposici. 



Z chemické laboratoře 

 c. k. české vysoké školy technické v Praze. 



*) Příčina leží v tom, že jodkyan s přebytečnou kyselinou siřičitou reaguje 

 a vytvořený kyanovodík jest proudem kysličníku siřičitého trhován a unášen. 



