Gabbrodiorit od Horních Břežan. 9* 



Ve vnitřním oddílu zrna pyroxenového jsou méně četné, v zevnějšku 

 stávají se četnější a širší, načež kraj tvořen je skoro samým amfi- 

 bolem a to zelenavým. (Ob. 4 a 5.) Všecky partie amfibolové zhášejí pro 

 sebe najednou, rovněž i hmota pyroxenová jest opticky jednotná. Spo- 

 lečným jeví se v obojích nerostech směr vertikální osy krystalogra- 

 fické a roviny souměrnosti. 10 ) Pyroxen jeví větší průměrný lom svě- 

 telný, a v pásmu hranolovém průměrně větší dvoj lom, ovšem i větší 

 úchylku zhášení, nežli amfibol. Vzájemné prostoupení pyroxenu amfi- 

 bolem jest toho způsobu, že nelze mysliti na zjev obyčejné korrose 

 magmatické, nýbrž jen na střídavý vznik obojí hmoty v jedné fási 

 krystallační, ve které se poměry dosud příznivé vývoji pyroxenu po- 

 čaly měniti ve prospěch vzniku amfibolu, až konečně nastala doba 

 korrose pyroxenové a tvoření se amfibolu samotného místo něho. 

 V amfibolových částech jsou taktéž obsaženy póry s tekutinou a plynem 

 počtem sice dosti hojné, ale na samé hranici vůči pyroxenu přece jen 

 méně četné, a mívají skrovnější objem než analogické uzavřeniny 

 v pyroxenu. Kromě toho obsahují poměrně více plynu, pročež ná- 

 sledkem totální reflexe zdají se býti často skoro černými, i lze sou- 

 diti, že při tvoření amfibolové hmoty příslušná tekutina nějakým dílem 

 se spotřebovala a vázána byla chemicky. 



Uzavřené v diallagu rudní jehličky pokračují, jak se zdá, ne- 

 změněným tvarem a průměrně snad i počtem do amfibolu, poloha je- 

 hliček, v diallagu s osou vert, rovnoběžných, zůstává skoro neb úplně 

 nezměněna, leč jehličky blízké směru klinodiagonaly zdají se míti 

 v diallagu poněkud větší úhel sklonu než v amfibolu. Ostatně jest poměr 

 rudnatosti mezi proužky amfibolovými a hmotou pyroxenovou měnlivý, 

 i nelze asi také z toho důvodu souditi na případ vzniku amfibolové 

 hmoty z hmoty pyroxenové přímou proměnou. 



Hypersthen. Na několika místech zkoumaných výbrusů zdají se 

 býti stopy hypersthenu, zřetelný byl však seznán pouze v jednom vý- 

 bruse, ale v několika průřezech, kdež vyskytl se zároveň s diallagem. 

 Určen byl dle rovnoběžného zhášení v pásmu hranolovém, jakož i dle 

 toho, že jeví v tomtéž pásmu značně menší dvojlom než diallag. 

 Ostatní vlastnosti hypersthenu jako: způsob štěpnosti, phleochroismu 

 a povaha uzavřenin jsou tytéž jako v diallagu, jen intensita zbarvení 

 jest spíše poněkud větší. 



Olivin bývá nejčastěji laločnatě omezen, a jen někdy jeví zře- 

 telné přiblížení ku krystalografickému omezení dle směrů štěpnosti 



10 ) Podobný srůst amfibolu s diallagem uvádí m. j. též Martin (1. c. 

 str. 114.) 



