Gabbrodiorit od Horních Břežan. 11 



náležejí snad ilraenitu; jsou spořádány hlavně ||oPbiotitu, někdy 

 pak bývají spojeny s černými zrnéčky rudními. Omezení biotitu bývá 

 rovné pouze dle oP, ostatně nepravidelné. Rozkladem biotitu vzniká 

 hmota částečně bledému serpentinu, částečně muskovitu velmi po- 

 dobná, při čemž někdy se vylučují rutilové jehličky a vlásky bud! 

 ojedinělé, nebo všelijak hvězdovitě neb sagenitovitě srovnané. 



Apatitu je celkem málo. Činí buď široká zrna, neb úzké někdy 

 až přes 1 mm dlouhé 6boké sloupky. Obsahuje dosti četně roztrou- 

 šené původní póry, omezené dílem rovnostranně, dílem nepravidelně, 

 a v nich čirou tekutinu s bublinkou, jež ojediuěle zřetelně jest dvo- 

 jitá, i lze souditi pravděpodobně na přítomnost tekuté kyseliny uhli- 

 čité. Někdy obsahuje apatit přejemné vláskovité černavé uzavřeniny, 

 jež částečně snad náležejí rudám, částečně však též mohou býti po- 

 važovány pouze za póry plynem naplněné. Uprostřed zrna bývají 

 četnější, jsou spořádány rovnoběžně s vertik. osou, a s výskytem jich 

 je spojen i malý rozdíl v intensitě světelné tím způsobem, že pro 

 chvění světla || ku vert, ose průřez zdá se býti poněkud méně světlý. 



Akcessorické železné rudy, pokud činí hrubší zrna, náležejí 

 magnetitu, ilmenitu a pyritu. Hrubší zrna tato většinou se nacházejí 

 v hnědém amfibolu. Pyrit bývá bud! sám, nebo združen s magnetitem 

 i ilmenitem, a dává někdy značně podlouhlé průřezy, jež se od ilmeni- 

 tových neb jiných ovšem snadno rozeznají v napadajícím světle. 

 Ilmenit činí ve průřezech někdy značně dlouhé, úzké proužky, jež 

 protínají se jako strany stejnostranného trojce pod úhlem 60°. 



Spinell je ve výbruse zeleně průhledný, nebo tmavě zelený a 

 pouze průsvitný, výminkou tak tmavý, že by mohl býti snadno za- 

 měněn s magnetitem, vedle něhož se často vyškytá. Bledší obsahují 

 pravděpodobně magnesii, železo a aluminium, kdežto nejtmavší činí 

 přechod k magnetitu. Zřetelných uzavřenin nejeví. Činí bud! rostité 

 tvary v rámečcích aggregátů amfibolových kolem diallagu a olivínu, 

 méně často vyskytuje se v ojedinělých zrnech, kteráž pak bývají aspoň 

 částečně omezena plochami osmistěnu. 12 ) 



O amfibolu, vznikajícím proměnou pyroxenu 

 neb olivínu. 



1. Z diallagu rudami velmi chudého vytvořují se aggregaty 

 amfibolu ve výbruse modravě zelenavého, častěji samotné, nebo někdy 



12 ) Romberg pozoroval v gabbru větší isolovaná zrna spinellu omezená oktae- 

 dricky, nebo zrna, tvořící rámeček kolem jádra magnetitu. L. c. str. 328. 



