Působení hydrazinhydrátu v glyceridy mastných kyselin. 3 



Hydrazid kyseliny palrnitové, který v laboratoři prof. Curtiusa 

 připravil Dellschaft*) vnášením palmitanu etylnatého do vroucího 

 hydrazinhydrátu hráni rovněž v drobnohleduých jehlicích o bodu tání 

 111°. Aby zjištěna byla úplná identita jich, provedeny ještě další fysi- 

 kální a chemické zkoušky: látka z tripalmitinu získaná rozpouští se 

 právě tak velmi snadno jak v chloroformu tak i v acetonu jako hy- 

 drazid Dellschaftem připravený. Lihový její roztok redukuje za varu 

 ammoniakální roztok dusičnanu stříbrnatého ; rovněž tak z její liho- 

 vého roztoku po přičinění benzaldehydu silným zředěním vodou vy- 

 lučuje se klkatá sedlina, jež z alkoholu překrystallována, taje mezi 

 77 a 78° (benzalpalmitylhydrazid taje při 78°). Dále stanoveno množství 

 dusíku: 0-1872 g látky spáleno s kysličníkem měďnatým, dalo 167 cm 3 

 dusíku při 14° a 752 mm tlaku, čili 10'21% dusíku, théorie pro 

 palmitylhydrazid C í5 R 3l CO.NH. NH 2 vyžaduje 1038% dusíku. Všechny 

 tyto zkoušky dokazují, že látka získaná jest hydrazid kyseliny pal- 

 mitové. 



Hydrazinhydrát a tristearin. 



I tento glycerid pocházel od fy Merck a byl rovněž slabě ky- 

 selý. Tímtéž způsobem, jak vypsáno při tripalmitinu, totiž pětihodin- 

 ným zahříváním ve vodní lázni alkoholického roztoku tristearinu a 

 hydrazinhydrátu (pateronásobné množství theoretického), získaný produkt 

 vyjmut alkoholem, aby byl překrystallován, produktu jednou hráně- 

 ného naváženo ze 2 g tristearinu 175 g, což činí 87°/ théorie. Po 

 několikerém překrystallování z alkoholu taje produkt při 112°, jest 

 bílý, perleťově lesklý, jevící se v drobnohledu v pěkných štětičkovitých 

 tvarech, ze samých tenkých a dlouhých jehliček složených. Poněvadž 

 hydrazid kyseliny stearové dosud nebyl připraven, bylo předem třeba 

 dokázati, že látka připravená skutečně obsahuje reaktivní skupinu 

 — JS/H . NH 2 , nežli přikročeno k vyšetření dalších její vlastností. Li- 

 hový roztok produktu redukuje za varu ammoniakální roztok dusič- 

 nanu stříbrnatého; aldehydy smíšeny s lihovým roztokem zkoušené 

 látky, po silném zředění vodou dávají klkaté produkty; 01645 g látky 

 s kysličníkem měcřnatým spáleno dalo 13 - 9 cm 3 dusíku při 14° a tlaku 

 747 mm, což odpovídá 0*015808 g dusíku. 



01105 látky spáleno s CuO, poskytlo 0*2925 g CO., a 01303 

 H 2 čili 0-079773 g uhlíku a 0-01448 g vodíku. 



*) Journal für prakt. Chemie, sv. 64., 419 až 438. 



