114 



rer den sig da ind, og naar den primære Parasit om Ef- 

 teraaret bryder ud af sin Vært, følger Perilampuslarven 

 med. Ved den primære Parasits Forpupning bryder Pe- 

 rilampuslarven ud og findes derefter som Ektoparasit paa 

 den. Llmneniim overvintrer som Larve inde i Kokonen 

 og forpupper sig først næste Foraar; her tilbringer Peri- 

 lampuslarven altsaa Vinteren som Entoparasit; Varlchæta 

 forpupper sig derimod allerede om Efteraaret, dér over- 

 vintrer Perilampuslarven derfor udenpaa Varichætapuppen 

 (men inde i Pupariet). — Om Foraaret træffer man da i 

 begge Tilfælde Perilampuslarven udenpaa sin Værtpuppe, 

 og stadig er det den lille agile Planidie, der ikke er 

 vokset eller har forandret sig. Først nu begynder den 

 at suge paa sin Vært, der efterhaanden faar et underlig 

 blakket Udseende og til Slut dør, medens samtidig Pla- 

 nidiens Størrelse forøges saaledes, at den ventrale Binde- 

 hud udspiles stærkt og ligesaa Bindehuden mellem de 

 enkelte Led. — Saa skifter den endelig Hud første Gang 

 og bliver til en ægdannet, hvidlig Skabning med stærkt 

 nedadbøjet Hoved. Dette Stadie varer kun ganske kort, 

 og andet Hudskifte giver da en Larve, der bl. a. er ejen- 

 dommelig ved, at 1. — 3. Bagkropsled paa hver Side har 

 en lang, kegledannet Tuberkel, der giver Dyret et højst 

 ejendommeligt Udseende. Trachésystemet er nu blevet 

 holopneustisk, medens Planidiens var propneustisk. Saa 

 snart denne 3. Larveform er fuldvoksen, forpupper den 

 sig; og i Løbet af faa Dage kommer Imago frem. — Pe- 

 rilampus-Slægien er ikke den eneste Snyltehvepsegruppe, 

 hvor et Planidiestadie kendes. Allerede i Forvejen havde 

 W. M. Wheel er hos en agerdyrkende Myre, Phéidole in- 

 stabilis, iagttaget en anden Chalcidie, Euchariden Ora- 

 sema viridis, hvis Planidier han traf paa Myrepupper lige 

 efter Forpupningen, hvoraf han mener at kunne slutte, at 

 Omsema lægger sine Æg paa Myrelarven eller -puppen, 

 selv om han aldrig havde iagttaget det. Smith mener 

 nu, at Forholdet maa forklares paa samme Maade som 



