252 



rets Bevægelse afgive Omen for Vejret: „Mariehøne, Ma- 

 riehøne, flyv til Himlen og bed om godt Vejr til imor- 

 gen", har man tilsvarende Forbilleder i de romerske Præ- 

 sters Varslen af Fuglenes Flugt. Betingelserne for at et 

 Insekt skal blive populært er, at det hyppigt faar det el- 

 lers ikke naturinteresserede Menneske til at rette Blikket 

 imod sig. Dette kan ske paa flere Maader: ved Monstrø- 

 sitet eller lign., ved Gavn eller Skadelighed og endelig 

 ved stor Mængdeoptræden. Linné^) nævner \ Fauna suecica 

 under y>Coleoptera<^ 15 svenske Navne, og selv om vi nu 

 ikke regner alle de nævnte Insekter til, hvad vi nu forstaar 

 ved Coleoptera, giver disse 15 Navne Beviser paa, hvad 

 der er anført som Betingelser for at gøre Indtryk paa 

 Menigmand f. Eks. Ekoxe, Hornoxe (Lucanus), Allenborn 

 (Melolontha), Mahl (Dermestes), Åkerhøna, Nyckelpiga, 

 Jangfni Mariæ Høna (Coccinella), Lysmask (Lampyris), 

 Twestiert, Ørnmask (Forficula), Torraka, Dracan (Blatta) 

 o. s. V., alle Dyr, der ved Udseende, Skadelighed eller 

 Hyppighed præger sig i Bevidstheden. 



Mariehønen kommer i første Række med 3 Synonymer, 

 og rent bortset fra hvad Sagn og Overtro, der knytter sig 

 til Dyret, har det store Chancer for at blive yndet som 

 ,;Legetøj" for Børn, som Frisch^) fremhæver, og han an- 

 fører som Qrund herfor, at „den ikke løber saa hurtigt, 

 ikke forskrækker Børnene ved at have lange Ben og at 

 den ikke bider"; det er med Rette, „at disse smaa Biller 

 har den Ære at være opkaldte efter Gud eller Guds Mo- 

 der", nemlig: Gottes Kühlem eller Schaf lein eller Marien 

 Würmlein. 



Af de ældre danske Forfattere, som omtaler Coccinel- 

 1ernes danske Navne skal nævnes i FlængO. F. Müller^), 

 der bruger Betegnelserne Agerhøne eller Mari-høne, 



1) L. Ed. I. 1746. 



■-) Beschr. v. allerley Insect, in Teutsch Land. 1730. 



3) Zoologiæ Danicæ Prodromus. 1776. 



