253 



som de af Almuen brugte Navne; samme Betegnelse bru- 

 ger Hammer!) og Brunniche'-): Agerhøne, Vor Herres 

 Høne, Jomfrue Mar'iæ Høne, ensbetydende Navne med de 

 svenske og tyske. Tyskerne har dog en større Rigdom, 

 man finder ogsaa brugt Blattkäfer, Sonnenkäfer, Blatt- 

 laiiskäfer eller Würmlein, Ord, hvis Betydning og Her- 

 komst ligger lige for. 



En ganske morsom Oversigt findes hos Ulysses Al- 

 drovandus^) p. 470 . . . per varias plantas non solum 

 modo per rosas æstatis tempore reperiri facillime potest. 

 Hane violam Itali, Oermani onser frouen Kühe, Belgæ 

 onser vrouwen haentken vocant . . . Viola er muligvis 

 en sydeuropæisk Betegnelse for Mariehønen; andre Steder 

 i Værket bruger han det ogsaa og i en Sammenhæng, 

 som om det betød de almindelige sortplettede, rødvingede 

 Coccineller. Cantharides rotundæ violæ dictæ . . . datur 

 viola colore rubra maculis nigris . . . Cantharis bliver 

 saaledes et mere omfattende Begreb end nu til dags. 



Paa lignende Maade bruger andre Forfattere Scarabæus 

 som Slægtsnavn i Stedet for Coccinella, saaledes Movfe- 

 tus^), Rajus^) og M. Lister*^). Den engelske Almues 

 Navn paa Mariehønen var Ladybird eller Lady cow, der, 

 da Lady = Jomfru Marie, falder ganske sammen med de 

 skandinaviske og tyske Udtryk. 



Af de her kort anførte Citater fremgaar, at Betegnelsen 

 for Mariehønsene, særligt de almindelige, den fem- og 

 syvplettede Coccinel, men ogsaa alle lignende Arter, da 

 Menigmand ikke holder saa strængt paa Artsdiagnosen, 

 har haft omtrent samme Betydning i hele den nordvest- 

 lige Del af Nordeuropa i de sidste 300 Aar. Ogsaa den 



1) Forsøg til en norsk Naturhistorie. 1775. 



-) Prodromus insectologiæ siællandicæ. ' 1761. 



3) De animalibus insectis. 1602. (Bon.) 



•*) M: Insectorum sive minimorum animalium tiieastrum. Lond. 1634. 



5) R: Historia insectorum. Lond. 1710. 



*^) Cit. efter Fabricius: Species Insectorum. 1781. 



