333 



Endvidere burde og kunde Fabres pragtfulde Sprog 

 være gengivet i en bedre dansk Oversættelse end den 

 her foreliggende, men at gaa nærmere ind herpaa er ikke 

 en entomologisk Anmelders Opgave. 



En saadan kan derimod ikke undlade alvorligt at paa- 

 tale den fremtrædende Mangel paa Sagkundskab hos Over- 

 sætteren, hvorom • Bogen overalt bærer tydelige Spor. 

 Oversættelsen af de entomologiske Navne og Fagudtryk, 

 ligesom ogsaa de oplysende Tilføjelser, der skyldes Over- 

 sætteren, er meget hyppigt urigtige — eksempelvis kan 

 nævnes, at Kæber bruges i Stedet for Kindbakker, Lægge- 

 skede i St. f. Læggebrod, Eumenes kaldes en Murerbi, 

 guépe oversættes ved Hveps i St. f. Gedehams. Endvidere 

 Cicadellerne kun karakteriserede som „et Slags springende 

 Insekter", og den overalt forekommende Oversættelse af 

 Fabres l'Osmie tricorne (Osmia tricornis) ved „den tre- 

 kantede Osmia" viser med al ønskelig Tydelighed, at 

 Oversætteren end ikke aner, hvorledes det paagældende 

 Dyr ser ud. 



Disse Indvendinger nedsætter jo imidlertid ikke Værdien 

 af Bogens reale Indhold, Fabres Undersøgelser. Kan 

 lignende Fejl undgaas ved det nye Udvalg af Fabres 

 Souvenirs, der er stillet i Udsigt, vil dette sikkert fra alle 

 Sider blive hilst med Glæde. 



, K. L. H. 



Træ- og Bladhvepse. J. C. Nielsen og K. Henriksen. 

 (Danmarks Fauna 18). Gads Forlag 232 Sider. 1 Tavle 

 og 111 Tekstfigurer. 



Da Naturhistorisk Forening for Q Aar siden startede 

 Danmarks Fauna, rystede de fleste kyndige vist paa Hove- 

 det og mente, at Tiden endnu ikke var moden til Gen- 

 nemførelse af et saadant Værk. Navnlig var vel de fleste 

 tilbøjelige til at antage, at det vilde mangle paa For- 

 fattere til adskillige af Afsnittene. — Men det maa siges, 

 at Tvivlerne har faaet Uret; Danmarks Fauna skrider 



24 



