IV 



však mezi tak četnými pozorovateli vyskytují nestejné 

 výklady povinností dobrovolně převzatých, nutnoť i vý- 

 sledky jejich činnosti pozorovatelské s této stránky po- 

 suzovati a porovnávati. 



Což zajisté každý, pročítaje tuto zprávu, ihned vy- 

 tkne, jest nepoměrně veliká rozličnost v číslech, udáva- 

 jících roční množství dnů se srážkami. A při nejlepší 

 vůli a největší svědomitosti pozorovatelů nelze v této 

 příčině dosáhnouti kýžené stejnoměrnosti, poněvadž tu 

 osobní náhledy rozhodují. Kdybychom chtěli míti pro 

 porovnání čísla příbuznější, bylo by nutno vynechati 

 všechna udání pod millimetr sáhající. Že by se tím 

 roční množství vodních srážek velmi značně nezměnilo, 

 odporučuje naznačený spůsob vyrovnávací nemálo, ale 

 příslušný pokus nebyl ještě učiněn. 



Jestif věcí zcela přirozenou, že při tak velikém 

 množství pozorovatelů nelze předpokládati jednotné roz- 

 hodování, kdy se má zcela nepatrné jen množství vod- 

 ních srážek, řídkým krápáním nashromážděné, zapsati 

 co změřené a tím celý den vyznačiti co deštivý, a kdy 

 se nemá tak učiniti, takže při stejné svědomitosti sou- 

 sední dva pozorovatelově mohou velmi snadno přijíti 

 k zcela rozdílným měsíčním součtům dní dešťových. 



Mimo to nutno míti na zřeteli, že jmenovitě v době 

 letní se často vyskytují přeháňky, z nichž se mnohdy 

 zcela nestejného množství srážek dostává i blízko u sebe 

 položeným stanicím dešťoměrným. V Praze na pi\, kde 

 se zajisté na obou stanicích stejně svědomitě pozoruje, 

 uvádějí se letos nestejné roční součty 122 a 105, což 

 vysvětliti možná jen tím, že stanice v zahradě na Novém 

 Městě položená jisté nepatrné srážky může měřiti, které 

 však na střeše hvězdárny nejsou měřitelnými. 



Není tedy tak snadno i z nepoměrně rozličných 

 udání, týkajících se ročního počtu dní dešťových, sou- 

 diti, že příslušní pozorovatelově nebyli stejně svědomití, 

 ačkoli nelze upříti, že se vyskytují zde onde takové 

 nestejnosti, byť i měrou skrovnou, ba že se i stalo, že 

 pozorovatel některý neznamenal žádné srážky, ač v celém 

 jeho nejbližším okolí dosti silně pršelo. 



Abychom přešli též ke skutečným výsledkům letoš- 

 ního pozorování, poukazujeme se zřetelem k dřívějším 

 ročníkům této publikace na značně zmenšené vodní srážky, 

 jež se skoro všude zejména v prvních měsících tohoto 

 roku jeví, a hojné stížnosti na sucho a špatné žně v značné 

 části středních Čech až příliš jasně odůvodňují. Velmi 

 význačným jest v této příčině na př. množství v Praze 



können. Weil jedoch unter einer so grossen Anzahl 

 von Beobachtern ungleiche Auffassungen ihrer Pflicht 

 vorkommen, sind auch die betreffenden Resultate unter 

 diesem Gesichtspunkte zu beurtheilen und zu vergleichen. 



Was ein Jeder beim Durchlesen dieses Berichtes 

 sofort auffallend finden wird, ist die gewiss unverhält- 

 nismässige Verschiedenheit der Angaben, die Zahl der 

 Niederschlagstage betreffend. Und beim besten Willen 

 und bei der grössten Gewissenhaftigkeit seitens der 

 Beobachter ist hiebei eine Uniformität nicht zu erzielen, 

 weil es subjektive Momente sind, welche in dieser Frage 

 das entscheidende Wort sprechen. Wollte man zurVer- 

 gleichung passendere Zahlen haben, so müsste man alle 

 Angaben unter einem Millimeter streichen. Dass hie- 

 durch an der Gesammtmenge des Jahresniederschlages 

 nicht viel geändert würde, lässt ein derartiges Aus- 

 gleichungsverfahren um so thunlicher erscheinen. 



Es ist natürlich, dass bei der so grossen Zahl von 

 Beobachtern eine einheitliche Voraussetzung, wann man 

 eine ganz geringe Regenmenge als Folge sporadischen 

 Tröpfeins eintragen und hiedurch den ganzen Tag zu 

 einem Regentage stempeln soll und wann nicht, sich 

 nicht so leicht denken lässt, und dass also bei gleicher 

 Gewissenhaftigkeit zwei benachbarte Beobachter recht 

 ungleiche Monatssummen der Niederschlagstage zu Stande 

 bringen können. 



Ausserdem ist ins Auge zu fassen, dass namentlich 

 im Sommer Strichregen häufig vorzukommen pflegen, 

 welche oft nahe an einander liegende Ombrometer-Sta- 

 tionen sehr ungleich mit Niederschlag bereichern. So 

 weisen die beiden Stationen Prags, an welchen sicher 

 gleich gewissenhaft beobachtet wird, heuer die ungleichen 

 Jahressummen 122 und 105 auf, welche nur dadurch 

 erklärlich sind, dass die Station auf der Neustadt ge- 

 wisse kleine Regenmengen aufzuzeichnen im Stande ist, 

 welche auf dem Dache der Sternwarte nicht merklich 

 hervortreten. 



Es ist daher nicht so leicht aus unverhältnismässig 

 ungleichen Resultaten in Betreff der Zahl der Nieder- 

 schlagstage den Schluss zu ziehen, dass die fraglichen 

 Beobachter ungleich gewissenhaft waren, obwol nicht 

 zu läugnen ist, dass eine solche Ungleichheit, wenn auch 

 in beschränktem Masse, hie und da existirt, ja dass 

 auch Fälle, freilich sehr selten, vorkommen, wo ein 

 Beobachter gar keine Regenfälle anführt, wenn es auch 

 in der ganzen nahen Umgebung stark genug geregnet hat. 



Um auch weiter auf die konkreten Beobachtungs- 

 ergebnisse dieses Jahres zu übergehen, weisen wir, frü- 

 here Jahrgänge dieser Publikation ins Auge fassend, 

 auf die fast durchgängig bedeutend geringeren Nieder- 

 schlagsmengen hin, welche namentlich die ersten Monate 

 des Jahres betreffen und die vielen Klagen über Dürre 

 und Missernte in einem grossen Theile von Mittelböhmen 

 nur zu gut begründen. Sehr bezeichnend ist z. B. die 



