VIII. 



O některých massivních horninách z okolí Nového 

 Knína a části rulovitých hornin od Žlebů. 



Pojednává Josef Kratochvíl v Praze. 

 Předloženo 9. března 1900. 



Město Nový Knín stojí na kraji žulové massy, jež rozšiřuje se 

 odtud směrem jižním, jihovýchodním a jihozápadním. Hornina kraje 

 toho má ponejvíce barvu tmavošedou a náleží žule biotiticko-amfibolické, 

 v nížto vtroušeny jsou partie světlejší žuly, jež z barevných křemi- 

 čitanů obsahuje pouze biotit. Světlejší tato faciès žuly v dalším okolí 

 Knínském pak převládá 1 ). 



Zula Kninská sousedí na sever s vrstvami Příbramských břidlic, 

 z nichžto složeno jest zejména jádro vrchu Chvojné, severně od blízké 

 vsi Sudovic se zvedajícího, sama pak zase uzavírá též několik ostrůvků 

 jejich, zejména jeden mezi všemi Libšicemi a Dražeticemi, asi již. na 

 př. od Nového Knína. 



Ve stráních Chvojné i v dalším okolí na sv. odtud poblíže vsi 

 Krámů, pak i v ostrůvku břidličném mezi Libšicemi a Dražeticemi vysky- 

 tují se žilné horniny, jež na mapě říšského geologického ústavu 2 ) 

 zaznamenány nejsou, kdež ostatně postrádáme i záznamu břidličného 

 ostrůvku mezi Libšicemi a Dražeticemi samého. Ba'ani petrografické vlast- 

 nosti žuly zdejší nebyly dosud podrobněji zkoumány. Toliko Bořický 

 všiml si již, že ve kraji žuly u Knína převládají živce soduatovápenaté 

 (labradorit neb anorthit) nad draselnatými, pročež ji zval granititem 3 ), 



2 ) O povaze granitu středočeského vůbec krátký, přehledný popis obsa- 

 huje: Katzer, Geologie von Böhmen, Prag 1892. pag. 745. a násl. 



2 ) ručně kolorovaná ve měřítku 1 : 75.000. 



3 ) Dr. Em. Bořický: Petrologická studia porfyrových hornin v Cechách. 

 Dokonč. J. Klvaůa. Archiv pro přír. výzkum Čech. IV. díl č. 4. V Praze 1881. 

 strana 82. a 83. 



Xř. mathematicko-přírodovědecká. 1900. 1 



