X. 



O průlinách diluvialních v Čechách. 



Od Čeňka Zahálky. 



(S tabulkou.) 

 Předloženo dne 23. března 1900. 



V oblasti vápencových skal Alp, zvláště ale Krasu, vytvořují 

 se za nynější doby tekoucí vodou dešťovou na holých skloněných 

 plochách zvláštního druhu stružky zvané „Karren" aneb „Schratten" 

 pro které v jazyku našem slovo průliny navrhnouti si dovoluji. Dešťová 

 voda řinoucí se po holých stráních vápencových, brázdí si sice celkem 

 podle sklonu (hlavního spádu) stružky rovnoběžné, poněvadž si však 

 vyhledává tekoucí voda místa snadněji rozpustitelná, bývá směr stružek 

 i profil často velmi nepravidelný. Příčné profily jsou bud! klínovité 

 aneb všelijak zprohýbané, vakům a pytlům podobné, někdy rozdvojené 

 i více rozvětvené. Ještě podivnější jsou profily rovnoběžné s podélnou 

 osou průliny, v nichž často několik pro sebe uzavřených se může na- 

 lézati profilů ve tvaru kruhu, ellipsy atd., ač všecky jedné a téže 

 průlině náležeti mohou. Když jsem se naučil znáti zjevy tyto v Alpách 

 a v menší míře i na Uherském Slovensku, vzpomněl jsem, že i v Če- 

 chách nalezl jsem podobné zjevy průlinám v oblasti křídového útvaru 

 a v diluvialní hlíně. Ty nevytvořily se však za doby dnešní, nýbrž 

 v dobách starších, jsouce dnes úplně pískem vyplněné a pokryté, tak 

 že jen náhodou při otevření lomů odhaleny byly ve stěnách jejich. 



Dnešní doby, kde téměř každá pídí půdy v oboru vápencových 

 skal našich je bud hospodářsky vzdělávána aneb porostem lesním 

 i jiným pokryta, nemohou se průliny tvořiti jako v jiných krajinách 

 střední Evropy zvláště ale Krasu. Proto bude zajímavo, ukážem-li, 

 že v naší vlasti tvořily se průliny již v době diluvialní. Mimo dobu, 

 ve které se utvořily je u průlin, které jsem až posud v Čechách na- 



Tř. mathematicko-přírodovédeoká. 1900. 1 





