O průlinách diluvialních v Čechách. 3 



ných profilů obnášela 025 m až 2 m. Směr těchto průlin jde podle 

 sklonu výšiny a jsou vyplněny žlutavým pískem diluvialním, týmž co 

 pokrývá štěrk nad průlinami. Mezi pískem pozorovati lze úlomky sli- 

 nitého vápence co hrách velké rovněž z Xd. Stěny čili boky průlin 

 vyloženy jsou destičkami téhož vápnitého slinu co jest ve vrstvě XdlO. 

 v níž se průliny nalézají, jenže nejsou tak zvětralé. Tekoucí vodou byly 

 do této polohy uvedeny a právě proto, že nejsou vodorovné nýbrž 

 šikmé až svislé, steče s nich snadno shůry dolů prosakující voda, 

 v přilehlém snadno prosakavém písku se ztratí a destičky ty odolají 

 více rušivé moci vody. Tyto destičky ukazují nám, že vrstva XdlO. 

 byla za doby tvoření se průlin mnohem pevnější, ba možno tvrditi, 

 že v době tvoření se průlin byly vrstvy XdlO. ještě pevné, tak že 

 se v nich tvořily průliny za podobných okolností jako dnes v Alpách 

 a Krasu. Brzy po vytvoření se průlin zaneseny byly pískem diluvi- 

 alním. Nebot kdyby později se tak bylo stalo, byly by se boky průlin 

 vlivem povětrnosti sřítily. 



- Ještě pozoruhodnější nežli předešlé, jsou průliny, jež nalezl jsem 

 r. 1895. v lomu, z něhož vybírán byl řasák útvaru křídového (Pásmo 

 IV. souvrství ř .-) u Slavětína (blíže Loun), jižně za kaplí Panny Marie 

 při cestě do Donína (viz : Pásmo IV. křid. útvaru v Poohří. Profil 44. 

 Obr. 28. Věstník Král. Čes. Společnosti Nauk. 1897.). Průliny ty jsou 

 ve žlutošedé vrstevnaté hlíně diluvialní mocnosti 1 m a, prostupují 

 hlínu až téměř k základu jejímu. 



Jak z našich studií geotektonických v Poohří známo (viz : Geo- 

 tektonika křídového útvaru v Poohří str. 3. atd. Věstník Kr. Ces. 

 Společnosti Nauk - 1899.), tvořen je terain kolem Slavětína třemi 

 tarasy. Nejnižší taras je Krysterský, vyšší Slavětinský, nejvyšší Bi- 

 tinský. Slavětinský taras, jak obr. 28. znázorňuje (Pásmo IV. atd.), 

 složen je mezi kaplí Panny Marie a Bitinskou strání z vrstev pásma 

 IV., jehož nejvyšší vrstvy z řasáku jsou složeny. Vrstvy jeho sklo- 

 něny jsou ku SZ. Týž sklon má i taras sám. Na řasáku uloženy jsou 

 dvě mladší pásma diluvialní, nepřihlížíme-li totiž ku třetihornímu 

 pískovci, který druhdy pokrýval zde pásmo IV. a nyní jen v troskách, 

 osamocených balvanech roztroušen je po pásmu IV. Spodní pásmo 

 náleží diluvialní hlíně o mocnosti 1 m, horní diluvialnímu písku 

 o mocnosti 04 m. Hlína je žlutošedá, vrstevnatá, s placičkami písči- 

 tého slinu, jenž pochází z pásma III. zdejšího křídového útvaru. 

 V této hlíně objevují se v různých polohách nad sebou průřezy průlin 

 vyplněné pískem, který se úplně shoduje s pískem, jenž pokrývá 

 v mocnosti 0'4 m hlínu. Písek v průlinách obsahuje placičky pisci- 



