XII. 



O uhlohydrátech mechu Caraghénového. 



■Napsal J. Šebor. 

 Předloženo dne 23. března 1900. 



Loňského roku měl jsem příležitost studovati společně se svým 

 přítelem E. Votočkem t. zv. kyselinu arabinovou, komplikovaný to 

 uhlohydrát na galaktose, arabinose a glukose založený, jejž lze vodou 

 vápennou ze dřeni řepy cukrové odštěpiti. Při práci té vznikla my- 

 šlénka podrobiti studiu též jiné polysaccharidy v rostlinstvu se vysky- 

 tující a namnoze dosud málo neb neúplně prozkoumané, a stanoviti 

 jich složky cukerné. Podjal jsem se nejprve úkolu stanoviti cukry ve 

 slizu mechu Caraghénového, poněvadž, an obsahuje galaktosu a pen- 

 tosy, zdál se býti podobným kyselině arabinové a materiál ten snadno 

 jest přístupným. 



Sliz, získaný z odvaru t. zv. mechu Caraghénového, skládajícího 

 se vedle nepatrného množství cizích přimísenin hlavně ze sušené řasy, 

 příslušící rodu Chonďrus crispus, podrobil nejprve studiu Blondeau 1 ) 

 a nalezl v něm 21"36°/ dusíka na rozdíl od Schmidta, 2 ) Flückigee 

 a Obermeyera 3 ), kteří nenalezli žádného dusíka a prohlásili látku za 

 uhlohydrát o složení 44-78% C, 6-27% H, a 48-95% O. 



Jak Schmidt pozoroval, přechází mech Caraghénový, vařen se 

 zředěnými kyselinami, v roztok, štěpě se v cukr, Fehlingûv roztok 

 redukující, a v jakési gummi v alkoholu nerozpustné. 



Bente 4 ) shledal, že vedle cukru, rovinu světla polarisovaného 

 téměř neotáčejícího, vzniká hydrolysou též značné množství kyseliny 



*) Blondeau, Compt. rend. 60, 860. 



2 ) Schmidt, Ann. 51, 56. 



9 ) Flückigeb a Obermetek, Repert. f. Pharm. 1868, 380. 



4 ) Bente, Ber. 8, 417, 9, 1158. 



Tř . mathematicko-přírodovědecká. 1900. 



