XII. J. Šebor: O uhlohydrátech mechu Caraghénového. 



jak«»/ i ta okolnost, že vedle galaktosazonu nebyl jiný osazon získán, 

 li. / glukosazon. 



Vzhledem k pentosám byl učiněn pokus isolovati arabinosu na 

 sákladě veliké nerozpustnosti jejího bromfenylhydrazonu a benzyl- 

 fenylhydrazonu, avšak s negativním výsledkem. Jelikož jsou v mechu 

 Caraghénovém přítomny pouze pentosy — jak již bylo uvedeno — 

 nasvědčovala by tato negativní reakce xylose. Definitivně ovšem může 

 býti otázka ta zodpověděna, podaří-li se isolovati některý derivát 

 cukni toho, což pro malé jeho množství nebylo dosud možno. 



Na základě uvedených fakt lze míti za to, že vlastní sliz mechu 

 Caraghénového jest komplikovaný uhlohydrát na galaktose, glukose 

 a fruktose založený a jen nepatrným množství pentosanu (snad xylánu) 

 znečištěný. Cukry však, jak z analyse vysvítá, nejsou přítomny v tom 

 poměro, jako v rafinose, jak domnívali se Haedicke, Bauer a Tollens, 

 nýbrž v jiném. 



Jeduá-li se' tu o směs galaktanu s glukosanem a fruktosanem 

 aneb o nějaký smíšený Polysaccharid na všech třech cukrech založený, 

 nelze rozhodnouti, zdá se však, že na základě vyskytování se slizu jako 

 zrnitý obsah buněčný, jeho nerozpustnosti ve vodě a vlastnosti, tvořiti 

 s touto kolloidalné roztoky mazu škrobovému podobné, jakož i ze štěpi- 

 tflnosti jeho v látky povahy dextrinovité, jest oprávněna domněnka, že 

 jest to škrobu podobná reservní látka rostlinná o velmi značné veličině 

 molekulárně, na jejíž stavbě asi všechny ony cukry berou podílu. 



Rád vzdávám na tomto místě dík svému příteli E. Votočkovi za 

 mnohou radu, kterouž mi při práci té prospěl. 



Z chemického ústavu c. k. české vysoké školy technické v Prase. 



Nákladem Král. České Společnosti Nauk - Tiskem Dra Ed. Grégra. 



