XIII. 



O žilných horninách 

 od Záběhlic a diabasu od Hodkovicek. 



Podává Bedřich Mácha v Praze. 



Předloženo dne 23. března 1900. 



Záběhlice zde míněné jest ves jižně od Zbraslavi rozložená při 

 levém břehu Vltavy. Vltava tekouc od Vranova, činí malou okliku 

 kolem cihelny a továrny „u Strnada", načež obrací se směrem skoro 

 severním ku Záběhlicům. Vzdálenost mezi Záběhlicemi a prvními 

 staveními „u Strnada" činí skoro přesně Vj 2 km. 



Na samou ves Záběhlice připadá dle map rozhraní vrstev Bar- 

 rande-ovy etáže D a břidlic azoických, v mapě říšského geologického 

 ústavu „Příbramskými" zvaných, jejichžto geologická příslušnost, jak 

 známo, různými badateli bývá různě označována. Rozhraní vrstev 

 etáže D a těchto břidlic Příbramských bývá zde kresleno směrem 

 téměř SV — JZ, jdouc na JZ skoro na ves Baně, na SV pak do se- 

 verozápadního, t. j. Závistského výběžku vrchu Hradiště. Vrstvy etáže 

 D prostírají se severněji, kdežto břidlice Příbramské prostírají se 

 jižněji na dálku něco přes 12 km až za městys Štěchovice, severní 

 pak kraj jejich kreslen bývá do samé vsi Záběhlic. 



Mezi Záběhlicemi a Strnadem a sice poněkud blíže ku Strnadu 

 mapa říšského geol. ústavu ve Vídni 1 ) označuje pouze jedinou žilnou 

 horninu totiž porfyr, jdoucí směrem skoro SV — JZ 7 podobně jako 

 hranice vrstevnatých hornin svrchu řečená a sice ve břidlicích „Pří- 

 bramských". 



Podrobnější označení nacházíme v geologické mapě okolí praž- 



*) Kopie ručně kolorovaná v měř. 1 : 76.000. 



Tř. mathematicko-přírodovědecká. 1900 



