2 XIII. B. Mácha: 



skélio Krejčího a Helmhackera 2 ), kdež označeny jsou břidlice, „Pří- 

 bramské" písmenem C jakožto břidlice drobové a v nich označena 

 jedna (jižnější) silnější a jedna (severnější) slabá žíla porfyrová, kromě 

 toho pak pět úzkých žil, jež dle zbarvení kresby určeny jsou jakožto 

 diabas. Všecky žíly kresleny jsou v oboru břidlic drobových. 



V později vyšlém spise Bořického o porfyrech 3 ) nalézáme mapku 

 J. Klvaňou kreslenou, v nížto jsou označeny toliko dvě žilné horniny 

 mezi Záběhlicemi a Strnadem a sice velmi blízko Záběhlic samých. 

 V textu praví se, že mezi Záběhlicemi a Jarovem „střídají se žíly 

 zelenokamenû", z nichž jedna (severnější) žíla v mapce označená, 

 určena jest jako diabas křemenný — se žilami „porfyritu slídnatého", 

 ze kterých jedna žíla jest v řečené mapce označena (8 c). 



Ve vysvětlivkách ku geologické mapě Krejčího a Helmhackera 4 ), 

 kdež na str. 12. Krejčí azoické břidlice na mapě písmenem C ozna- 

 čené řadí do útvaru kambrického - - čteme na straně 14, že diority 

 a lože křemenných porfyrů objevují se ve mnohonásobném opakování 

 mezi Jilovištěm a Vraným. Kromě toho (na str 63.) činí se zmínka 

 o minete, jež prostupuje azoické břidlice na pravém břehu Vltavy, 

 jižně od Zbraslavi u samoty Járova. 



Ve přehledném spisu J. Krejčího a Karla Feistmantla o území 

 etáží BARRANDE-ových udáno je, že „od Zbraslavi u vesnice Záběhlic 

 ztrácejí se na hranici stupně B a azoických břidlic také křemence 

 d 2 , a přímo pod azoické břidlice porfyrem proražené že. zapadají tu 

 drobové břidlice d i 5 ). V „Nástinu geologické mapy" od J. Krejčího 

 z roku 1885. k tomuto dílu přidané, kresleny jsou Záběhlice na 

 břidlicích azoických B, tudy pak prostupující jimi porfyr ohraničen 

 jest po obou stranách afanitem. 



Bedřich Katzer v díle svém o geologii Cech 6 ) ve přidané mapce 

 přehledné okresluje tuto část břidlic, porfyr i afanity zcela z nástinu 



2 ) J. Krejčí a R. Helmhacker: Geologická mapa okolí Pražského. V Praze 

 1868-1877. 



:t ) Petrologická studia porfýrových hornin v Cechách od dra E. Bořického, 

 dok. J. Klvaňa. V Praze 1881. (Archiv pro přírodní výzkum Čech IV. d. č. 4., 

 strana 113). 



4 ) Geologická mapa a geologické profily okolí Pražského od J. Krejčího 

 a E. Helmhackera. V Praze 1885. (Archiv pro přírodní prozkoumání Čech. 

 IV. d. i. 2.) 



5 ) Orografický a geotektonický prohled území silurského ve středních 

 Cechách od Jana Krejčího a Karla Feistmantla. V Praze 1890, str. 28. 



6 ) Dr. Friedrich Katzer. Geologie von Böhmen. Prag 1892. Tab. III., 

 textu str. 966 a j. 



