O žilných horninách od Záběhlic a diabasu od Hodkoviček. 5 



a bývá mnohočetně lamelován. Kde pak v ojedinělých zrnkách sou- 

 hlasí směr omezení se směrem mnohočetného lamelování, tu jest opět 

 zajisté buď štěpná nebo krystalová plocha vápence vyvinuta. Hmota 

 vápencová bývá často zakalena hojnými póry a jemným práškem 

 barvy černé nebo hnědavé, částečně zřejmě hmotě uhelnaté ná- 

 ležejícím. 



Zrnka i aggregaty vápence bývají ponejvíce základní hmotou 

 horniny úplně uzavřeny a jsou tudíž staršího původu nežli součástky 

 hmoty této. Mnohočetné lamely bývají místem prohnuty, nepochybně 

 následkem působení tlaku. Tím, jakož i z důvodů, že vyskytují se 

 uzavřeny i ve vrostlicích porfyrových, jakož i z důvodů chemických, 

 nabývají povahy cizorodé součástky, jež byla magmatem horniny ještě 

 před krystalisací jeho, to jest ve hloubce zastižeua a uzavřena. 



Pyrit a titanické rudy železné, provázené leukoxenem jsou po- 

 různu roztroušeny. Uhelná hmota jest jemné zrnitá a činí velmi často 

 jakoby rámečky kolem vrostlic, jsouc provázena jemným serpentinu 

 podobným chloritem. Před dmuchavkou dá se vypáliti, čímž hornina 

 nabývá světlejší barvy. Chlorit či snad serpentin tvoří však málokdy 

 větší skupiny. Poněvadž pak látka uhelnatá není stejnoměrně rozptý- 

 lena v celé hornině, lze ji sotva považovati za původní součást, 

 spíše, jak se zdá, jest i ona původu allothigenního podobně jako 

 vápenec. 



Hmota základní jest analogická hmotě základní porfyrů níže 

 popsaných a jest význačná svojí jemností. Samy lištičky živcové do- 

 sahují v ní ponejvíce toliko 0,02—0,05 mm délky a jsou výminkou jen 

 0'1 mm dlouhé. Vyvinutí jest úplně krystalické a vzhledem ku che- 

 mické povaze vrostlic jest produktem tuhnutí téhož jednotného 

 magmatu. 



Dle složiva a struktury dlužno jest horninu právě popsanou 

 nazvati porfyrem a sice křemitým porfyrem, ačkoliv činí žílu jen 

 málo mocnou. 



b) Křemitého porfyru lila druhá. 



Hornina barvy černošedé skládá se podstatně z křemene živce 

 (hlavně orthoklasu a něco oligoklasu), akcesoricky^ obsahuje vápenec, 

 chlorit a něco pyritu. 



Sloh je brekciově porfyrový. Porfyricky vyloučeny jsou křemen 

 i živce. Velikost vrostlic průměrně 1 mm. Spojující hmota makro- 



