O žilných horninách od Záběhlic a diabasu od líodkovióek. 1 [ 



Chlorit činí aggregaty zelenavě, ale velmi bledě zbarvené, složené 

 ze přejemuvch šupinek v hojné vějířky seskupených. Dvojlom příčných 

 jejich průřezů ve skupinách jest blízký dvojlomu živce, o málo nižší; 

 průřezy ty zhašejívždy rovnoběžně a mají délku opticky positivní. Mimo 

 to vyskytuje se hojně rozptýlen v základní hmotě horniny. Pleochroismu 

 skoro nejeví. Někdy bývá sdružen s drobnými zrnečky titanické rudy 

 železné, s leukoxenem nebo pyritem ; jinde však úplně prost je rudy 

 železné. Někdy bývá uložen vedle vápence, ale ve vápenci nikde není 

 drobně roztroušen. Také v živcových vrostlicích se vyskytuje místem 

 dosti hojně. Nelze říci, zdali byl do živců infiltrován, či vznikl pře- 

 měnou nějakého nerostu jiného, ale o skupinách jeho větších lze 

 předpokládati, že vznikly přeměnou magnesnatého nerostu, buď biotitu 

 neb pyroxenu. Drobně rozptýlený chlorit mohl vzniknouti nejspíše 

 přeměnou šupinek biotitových. Některé skupinky větší mohou pochá- 

 zeti i z pyroxenu, neboť vyskytly se i skupiny čtverhranné, skoro 

 čtvercové, obdané rámcem drobných železných rud. 



Možná, že látka tato je samotný serpentin, neboť vzhledem 

 aggregatů úplně naň upomíná. Dvojlom poněkud nižší nežli u živců 

 a nedostatek pleochroismu má snad příčinu v nedostatku železa. Mimo 

 to i převeliká jemnost šupinek nerostu toho zmenšuje také zajisté 

 výslednou barvu interferenční. 



Základní hmota porfyru jest v mikroskopu nestejnoměrné zrnitá, 

 dílem jemná, dílem poněkud hrubší. Složena jest ze živců a křemene 

 a promísena jemným serpentinu podobným chloritem. Křemen jest 

 v mikroskopu vždy velmi drobounký, živec pak bud velmi drobný nebo 

 lištičkovitý. Takovýto dosahuje délky O06 až 12 mm, zřídka do 

 02 mm, výminkou i 0-3 mm. Pozoruhodno jest, že lištičkovité skupiny 

 živcové jsou mnohem chudší křemenem nežli partie jemně zrnité. 



Zajímavo jest, že lištičkovité a jemně zrnité partie hojně se 

 střídají nejevíce hranic, jež by na nějaký heterogenní původ jednoho 

 nebo druhého způsobu struktury poukazovaly; zřejmě náleží k sobě, 

 jsouce jen různým způsobem vývoje jednoho a téhož magmatu. Zdali 

 však zcela současně vznikly, nelze rozhodnouti. 



Zrnka pyritová a leukoxenem provázených títanických rud jsou 

 bud sporadicky roztroušena nebo tvoří rozmanité řádky. Nékde se 

 naskytne s nimi sdružen drobounký zrnitý žlutý nerost, rutil, ne-li 

 snad anatas. Pyrit zdali jest původního nebo druhotného vzniku, nelze 

 rozhodnouti. 



Hornina právě popsaná jest zajímavá dvojím způsobem: 



1. Vápenec v ní obsažený jest aspoň z větší části najisto cizího 



