O žilných horninách od Záběhlic a diabasu od Ilodkoviček. 21 



pramálo, něco kapiček tekutiny, bublinek plynu a prášku rudního, 

 kde však jest rozpukána, kalí se a mění na serpentin a chlority, při 

 čemž vylučují se oblá růžová zrnka titanitu. 



Tvarem augit bývá buď podlouhlý, nezřídka tence sloupkovitý, 

 nebo činí široká allotriomorfní zrnka. Podlouhlý augit bývá často zře- 

 telně starší nežli živec a jevívá přiblížení ku omezení idiomorfnímu 

 dle prismatu, někdy zastihne se i rovné takové omezení dle prismatu 

 u jednoho z vertikálních pinakoidů, na koncích však bývá omezení 

 ponejvíce nepravidelné, málokdy částečně krystalografické. Výminkou 

 dosahuje přes 1 mm délky a sice až do 2 mm, ale pak bývají indi- 

 vidua taková silněji popraskána a třebas i ohnutá. Někdy bývá i dvoj- 

 čatěn dle obyčejného zákona (plocha dvojčatná: orthopinakoid). Něco 

 augitu tvořilo se také současně se živcem, jak dokazuje vzájemný 

 jich srůst, nějakým počtem však vyplňuje augit i mezery mezi lištami 

 živcovými, jsa snad utuhlý teprve po nich. 



Serpentin jest ve výbruse bledě zelený. Ponejvíce tvoří aggre- 

 gaty malounkých šupinek buď vějířkovitě neb nepravidelně sdruže- 

 ných, tu i tam jest i vláknitý. Málokdy seřadění šupinek skýtá upo- 

 mínku na někdejší štěpnost augitovou, totiž jakési mřížkování. Šupinky 

 a vlákna serpentinová zhášejí rovnoběžně, průřezy jejich jsou délky 

 vždy opticky positivní a pleochroické: pro chvění světla || ku délce 

 úzkých průřezů serpentin jest zelený a poněkud tmavší, pro chvění 

 J_ ku délce jejich slabounce nažloutlý. 



Při přeměně augitu na serpentin vylučují se oblá růžová zrnka 

 titanitu. Zrnek těchto bývá někdy nápadně mnoho, z čehož následuje, 

 že augit obsahuje místem hojně Ti0 2 a vedle magnesia i něco kalcia. 

 Někdy jest titanit vyloučen v podobě jemného prášku, jenž serpen- 

 tinem proniká a přibarvuje jej do hnědá, ale dle zvýšeného reliéfu, 

 pak dle vyššího dvojlomu a zvláště dle přechodů do hrubších zřetel- 

 ných zrneček titanitu snadno se poznává. 



Často bývá serpentinu přimíseno něco šupinek chloritům podob- 

 ného sytěji zeleného nerostu, lomu i dvojlomu poněkud vyššího, ježto 

 zhášejí taktéž rovnoběžně a mají délku úzkých průřezů taktéž opticky 

 positivní. Na první pohled dají se rozeznati již pleochroismem. Jevit 

 pro chvění světla || ku (001) barvu modravě selenou se zřetelnou 

 absorpcí, pro chvění kolmé ku směru tomu pak barvu hnědošlutou, 

 světlou. Lze pak je dle vlastností právě vypsaných považovati pravdě- 

 podobně za delessit, čemuž by svědčil i velký obsah aluminia celé 

 horniny. Obojí pak známky: vznik nerostu delessitu podobného i velký 



