O žilných horninách od Záběhlic a diabasu od Hodkoviček. 25 



některých „křemitými diabasy" zvaných. Tak shledal p. prof. Karel 

 Vrba hustotu křemitého diabasu z Příbramě ještě nižší, totiž 279. 14 ) 



Rozpočísti analysu samu přesně na součástky, jaké mikroskopické 

 bádání skýtá ve vzorcích zkoušených, nepodařilo se mi dosti přesně. 

 Vzorky neobsahují živce stejné kyselosti ani stejné množství augitu. 

 Průměrně čítal bych dle preparátů broušených na x / s augitu, x / 2 živců 

 a ostatek, tudíž téměř 1 / 6 hlavně křemene. Analysa vyniká bohatstvím 

 aluminia a chudostí na alkalie. V početních pokusech vždy přebývalo 

 něco A1 2 3 a něco alkalií se nedostávalo, kteréžto poslední arci čá- 

 stečně jsou již z horniny vyloučeny a nahrazeny vodou. Nejbližší byl 

 by výsledek, kdyby analysovaný vzorek byl snad náhodou obsahoval 

 hojné živce basické a hojný delessit. 



Celkem však vyšetřené chemické složení horniny jest velmi 

 blízké složení jednak některých křemitých diabasu, jinak i některých 

 kersantitů augitických. 15 ) 



Ku srovnávání a základem ku další úvaze budiž podána násle- 

 dující tabulka: (Viz 26. stranu.) 



I. Analysa porfyru od Víru u Vraného z pokračování porfyru 

 od Strnada zde popsaného. Anal. J. Stoklasa. Uvěř. v Bořického: 

 Petrolog. Studia porfyrových hornin v Čechách. V Praze 1881. (Archiv 

 pro výzkum Čech IV. díl č. 4.) str. 138. 



II. Mineta z Michle, anal. prof. K. Preise. Sitzungsber. der 

 königl. böhm. Gesellschaft der Wissensch. 1871. pag. 17. a násl. 



III. Zelenokam od Záběhlic zde popisovaný. 



IV. Křemitý diabas z jižní Afriky (Cohen?) Rosenbusch: Ele- 

 mente der Gesteinslehre pag. 323. 



V. Křemitý diabas granofyrický z Vých. Indie. Ibidem. 



VI. Diabas křemitý z Příbrami. Analysa dra G. H. Dietricha 

 v pojednání prof. K. Vrby. Tschermak's Mineralog. Mittheil. 1877. 

 pag. 236.; P 2 5 = 0-98%. 



VII. Diabas z Chuchle. Anal. Jos. Burian. Časopis pro průmysl 

 chemický 1899. str. 225., P 2 5 = 1-26%. 



Vlil. Diabas z Radotína. Anal. C. F. Eichleiter. Verhandlungen 

 der k. k. geolog. Reichsanstalt in Wien 1899. pag. 350. 



14 ) K. Vrba Die Grünsteine des Příbramer Erzreviers. Tscherjiaic's Miner 

 Mittheil. 1877. pag. 236. 



15 ) Srovn. na pi\ Rosenbusch: Elemente der Gesteinslehre pag. 229 anal. 

 Č. 4., pag. 323 anal. c. 9. a 10. 



