30 XIII. B. Mácha: 



Hustotu určil jsem ve dvou vzorcích na 273 a 2' 75, průměr 

 tedy na 2'74, což jest číslo nižší nežli obyčejné u diabasů a tešenitů, 

 a blíží se spíše hustotě poslednějších. 



Playioklasy jsou vyvinuty ve způsobu lišten často asi čtyř- až 

 pětkrát delších nežli širokých. Pravidlem jsou složeny z několika la- 

 mel ne tuze úzkých, nebo mají lamely dvojí, totiž dílem širší, dílem 

 velmi uzounké. Hlavní množství jejich jest labradorit a sice labra- 

 dorit nejčastěji z basičtějšího oddělení. Průřezy asi souměrně zhášející 

 daly úchylky : 



15-8° a 16-0°, 19-7° a 19-8°, 23-0° a 23-9°, 23-2° a 241°; 23"1° a 24-1°, 

 24-5° a 25-3°, 25'8 a 26*1°. 



Něco živců náleží i oligoklasu, který dává velmi malé úchylky 

 souměrného zhášení ve průřezech, nejčastěji kol 0°. Výjimkou některý 

 průřez zdá se náležeti i orthoklasu. Hmota živcová jest makrosko- 

 picky zakalena, v mikroskopu shledáme v ní četné drobounké partie 

 přistěhovalého serpentinu nebo kal citu, místem pozorovati lze i uza- 

 vřené tekutiny. Sklo nebylo lze nalézti žádné. Celkem však je přece 

 značnou měrou zachována. 20 ) 



Analcim je ve průřezech čirý, tvoří 1 — -2 mm veliká zrna, a na 

 průřezu obrysy někdy podlouhlé a skoro čtverhranné, někdy hranaté, 

 jakoby neúplně šestihranné neb osmihranné, nejčastěji pak nepravi- 



rerer Teschcnite und Pikrite aus Mähren. Verhandlungen der k. k. geol. Keichs- 

 anstalt 1896., pag. 70 a následující, kdež H 2 0-j-C0 2 u tešenitů činí 6-5%, 7-45% 

 8-70°/ , 10-30%, 10-75°| . 



-°) Žíly diabasové horniny z Chuchle nemají živce stejné povahy. Dvěma 

 zkouškami seznal jsem, že ve vzorku první žíly, jižně od nové železniční stanice 

 živce jeví taktéž zákon dvojčatění alhitový. Převahou živce jsou oligoklasy; la- 

 mely zhášejí nejčastěji v úchylkách 0° . . . .8° ku hranici dvojčatné. Méně jest 

 členů řady andesinové, nejméně jich pak řadě labradoritové náleží. Cleny řady 

 andesinové zhášejí nejčastěji mezi 9° . . . .12°, členové rady labradoritové do 24° 

 i náleží labradoritu kyselejšímu. Výminkou vyskytne se i Orthoklas, ale jen 

 velmi vzácně. 



Ve vzorku žíly jižně od následujícího strážního domku vystupující hlavní 

 část živců náleží kyselejšímu labradoritu, jehož lamely zhášejí ve průřezech 

 průměrně nejčastěji kol 15°— 16°, totiž: 



14-5° a 14-8°; 14-8° a 16-1°, 15-2° a 16-2°, 15-4° a 16-0°. 



Srůst děje se podle zákona albitového. Méně jest oligoklasu a něco labra- 

 doritu zhášejícího s úchylkou 



25-7° a 27-1°, 27-8° a 27-8° 



ku hranici dvojčatné. Některé živce náleží i řadě andesinové s úchylkou zhášení 

 8-5° a 8 - 7°. Zdá se, že velmi vzácně i Orthoklas se vyskytuje. 



