36 XIII. B. Mácha: 



Iddingsit měnívá se na serpentin, při čemž nevzniká bud žádná 

 jiná hmota nebo něco málo nahnědlého a černého rudního prášku. 

 Serpentin z iddingsitu vzuikající jest zelený, jemně šupinatý a činívá 

 vejířkovité nebo nepravidelné skupinky v rovnoběžné řádky sestavené. 



Serpentin přímo z olivinu vzniklý bývá nejčastěji taktéž jemně 

 šupinko\itý, méně často hruběji sferolitický, barvy opět zelené, často 

 hnědým práškem promísen, ale uspořádání jeho bývá nepravidelné. 

 Činívá aggregaty seskupené do nepravidelných řádků dle někdejších 

 nepravidelných trhlin olivínových, mezi těmi pak vzniklá políčka slo- 

 žena bývají z různě rozložených ještě jemnějších šupinek. Tu i tam 

 jsou přimíseny zřetelné černé rudy a sice magnetit, jehožto uložení 

 dle směru bývalých puklin olivínových poukazuje zřetelně na dru- 

 hotný původ. Dvojlom serpentinu zelenějšího lze stanoviti asi na y—azzz 

 0*011, kdežto dvojlom bledšího blíží se více dvojlomu křemene. 



Ümenit jest původní ruda horniny, čině drobná zrnka, 1 — 2 mm 

 dlouhé lišty neb aggregaty zrnek, omezení často nějakým dílem idio- 

 morfního. Drobnější zrnka jsou kompaktní, větší zrnka jsou výběžky 

 opatřena. Často mění se na skupiny drobounký h žlutavých zrnek 

 pyramidálního tvaru, jež lze pokládati snad za anatas, ačkoliv zře- 

 telného pleochroismu nejeví. 



Kalcit jakožto druhotný nerost vyskytuje se na původním místě 

 svého vzniku, dílem přestěhovaly do dutin a puklin vzdálenějších. 

 Mezi kříženými nikoly jeví se často mnohočetně lamelování. Často 

 mívá přimíseno něco serpentinu. 



Druhotný křemen činí dílem nepravidelně omezená zrna, dílem 

 sferolithy quarcinové a uzavírá někdy něco kalcitu. Ovšem bývá s kal- 

 citem často sdružen. 



Natrolith činívá slabě nahnědle přibarvené neb i čiré partie, 

 jemně sferolithicky složené a bývá sdružen s analcimem. Není však 

 ve praeparatech právě hojný. Vzhledu je poněkud kalného, mezi kří- 

 ženými nikoly jemně vláskovitě paprskovitého. Pozorným porovnáváním 

 shledá se, že zelenavé přibarvení pochází od přiuiísených přejemných 

 částic serpentiuu, jenž pak na okraji sferolithů činívá hrubší šupinky, 

 a že hlavní nerost původně jest čirý. 



Průměrný lom světla jest daleko menší nežli v serpentinu, asi 

 takový jako u analcimu, jenže relief (negativní) pro vláskovitou 

 strukturu jest negativně značně drsnější, a sice vláskovitě rýhovaný. 

 Dvojlom upomíná na dvojlom živců, skytaje ještě něco nižší tony 

 barev interferenčních. Doopravdy jest však o něco vyšší než-li u živců, 

 neboť vlákénka i přibližně analogicky orientovaná, nečiní při radiálně 



