O žilných horninách od Záběhlic a diabasu od Hodkoviček. 39 



vyšším nebo nižším žárem, úplným nebo částečným roztopením svým 

 byla nabyla povahy felsit. portýrů slídnatých a to hlavně drobenina, 

 smíšená bud! z granititu a amfibolitu aneb všeobecně ze žuly a ně- 

 kterého druhu zelenokamene, bohatého v živci sodnatovápenatéin." 



3. V porfyrech byla nalezena uhelná hmota a vápenec jakožto 

 cizorodá příměs. Uhelná hmota pochází nejspíše ze sousedních, uhel- 

 natou látkou černě zbarvených písčitých břidlic. 27 ) Dle povahy uza- 

 vřeného vápence lze souditi, že magma porfyrové prorazilo ve hloubce 

 vápencem, že tudíž v nějaké hloubce i něco vápence se vyskytuje. 



4. Mineta přibližuje Se některými petrografie líými známkami ku 

 zelenokamům, i lze přijati za pravděpodobné, že obojí horniny jsou 

 původu společného, vzniklé z téhož magmatu rozštěpením, tudíž 

 i původu časově buď stejného nebo málo různého, načež i blízkost 

 obojích i analogické uložení jejich zdá se poukazovati. 



5. Zelenohamy byly seznány jakožto horniny nerostným slo- 

 živem příbuzné Jeersantitûm resp. spessartitům, částečně i blízké mi- 

 nete, chemicky však zároveň i některým „křemitým diabasům". Povaha 

 uložení a přítomnost augitu spojuje je však také s blízkými diabasům 

 podobnými horninami žilnými. Poukazují tudíž na příbuznost minety, 

 kersantitu a diabasovitých hornin žilných pro krajinu zdejší a jsou 

 z té příčiny zajisté jak z petrografického, tak i vůbec z geologického 

 stanovisku velmi zajímavý. 



6. Chemická povaha porfyrů a zelenokamů od Záběhlic zdá se 

 nasvědčovati, že všechny zilné horniny mezi Strnadem a Záběhlicemi 

 jsou jen odštěpinami téhož původního magmatu, pocházejíce nejspíše 

 (i s minetnu) z téhož magmatového bassinu, ze kterého i blízká Žula, 

 ať současně, at časem poněkud různým, utuhla. 



7. Bylo shledáno, že mezi porfyrovými žilami u Strnada nejsou 

 vyvinuty již břidlice takové povahy, jako pozorujeme u Vraného („Pří- 

 bramské břidlice"), nýbrž černé písčité břidlice, snad příslušné ku 

 spodním vrstvám etáže D. Otázka ta budiž však zůstavena prozatím 

 zkoumání dalšímu, při němž bude prohlédnout^ pečlivě celý pruh 

 vrstev zdejších z okolí vsi Baně na SSV ku Nov. Dvorům, kdež právě 

 spodní vrstvy etáže D byly zjištěny. 



27 ) Impregnaci grafitem shledal Weinschenk v syenitech v sousedství gra- 

 fitu u Pasová, jenže jeji původ vykládá jiným způsobem. Weinschenk : Ueber 

 einige Graphitlagerstätten. Zeitschrift für praktische Geologie 1897., pag. 287 

 a 289. Týž : Zur Kenntniss der Graphitlagerstätten des bayerisch-böhmischen 

 Grenzgebirges. Abhandl. der köngl. bayer. Akad. der Wissenschaften, II. Ciasse. 

 XIX. Bd., II. Abth. München 1897. Sep. otisku str. 28., 49. 



