Stratigratický význam sferosideritové vrstvy pásma IX. 



236-5 



Pásmo VIII. Kvádrový pískovec hrnbozrnný, záp. od Studánky v Nebuželském 

 dûlu tvoří základ pásma IX. 



V tomto profilu, který jsme sledovali po cestě z Nebužel dolů 

 kol Podseneckého kalu až na dno Nebuželského důlu směrem ku 

 Kroužku (mlýnu) [viz ob»:. 51. Nebuželské podolí], shledali jsme kon- 

 krece ve vrstvě 3. a 5. sou^rriví IX. b pásma IX. Základní hmotou 

 těchto konkrecí je tyž pískovec, v němž vězí konkrece. Řady hrubších 

 zrnek křemene, naznačující v kvádrové/m pískovci vrstevnatost, pro- 

 chází nepřetržitě konkrecí. Z toho je viděti, že tvorba jejich nastala 

 v místě, kde se nalézají. Konkrece mají tvar (viz str. 3 — 8. v textu, 

 Nebužel. podolí) kulovitý, vejčitý, ellipsoidický, bochníkovitý a pro- 

 táhlý. Velikost jejich u Nebužel jest od velikosti pěstě a hlavy až 

 do 1 m průměru. Rozbíjítne-li konkreci, loupá se v jednotlivé slupky, 

 které jsou soustředně seskupené (viz obr. 1. — 4. tamtéž). Slupky jsou 

 1 až 10 mm tlusté složené z pískovce, jehož tmel je limonit. Mezi 

 limonitovými slupkami je obyčejný pískovec jako mimo konkreci, aneb 

 bývá do žlnta i hnědá zbarven. Limonitové slupky jsou dle toho 

 pískovcem s bohatým tmelem vodnatého kysličníka železitého. 



Z našich prací o pásmu IX. v Polomených Horách je známo, že 

 konkrece limonitové od Nebužel přes Bosyň, Vidím, Jestřebí a Doksy 

 ku Vartenberku — tedy ve směru k Sudetám — jsou pořád delší 

 a delší až přecházejí v písčité vrstvy limonitové, z nichž před léty 

 u Hamrů (blíže Vartenberka) železo se tavilo. Na tomto úkazu zalo- 

 žili jsme svůj náhled o povstání těchto konkrecí jak následuje: 2 ) 

 „Vodstvo tekoucí ze Sudet a vlévající se do našeho oddílu křídového 

 moře, přinášelo ssebou nerostný materiál, zejména křemenný, jímž 

 Sudety, jak známo, hojně jsou zásobeny, a je přirozeno, že blíže 

 mořského břehu těžší náplav se usazoval než-li dále od břehu, směrem 

 k Ěipu. Limonitový tmel našich vrstev a slupek konkrecí svědčí, že 

 tehdejší vody od Sudet k nám proudící, nasyceny byly za dob usa- 

 zování se souvrství IX. ö, mimo jiné, hojným vodnatým kysličníkem 

 železitým. Týž co těžší sloučenina usazoval se ve větším množství při 

 břehu mořském nežli dále od něho. Proto pod Sudetami usadilo se 

 zároveň s pískem hrubým tolik vodnatého kysličníka železitého, že 

 se stal vydatnou součástí kvádrového pískovce, kdežto dále od Sudet, 

 do krajiny u Bosyně, Nebužel a j. již skrovnější množství kysličníka 

 onoho se dostalo a také byl ji? rozptýlenější ve vodě. V témž stavu 



2 ) Pásmo IX., Nebuželské podolí. str. 6. 



