4 XIV. Č. Zahálka: 



dostal se i do usazenin písčitých, jež stejnoměrně prostupoval. Když 

 se pak u Vidínii, zvláště ale u Bosyně a Nebužel z vodnatého kyslič- 

 níka železitélio počaly pevné minerální molekuly tvořiti, seskupily se 

 tyto následkem molekulární přitažlivosti okolo jednoho, dvou neb více 

 středobodů aneb kolem střední osy a tím se utvořily krlovité, vejčité, 

 elíipsoidické, protáhlé konkrece o jednom i více středech." 



Něco podobného jeví se též v okolí Loun. Mnohé vrstvy útvaru 

 křídového stávají se od Slavětína přes Louny směrem ku Postolo- 

 prtům a ku Žatci poněkud písčitější. Možno tedy souditi, že nějaký 

 potok neb řeka vlévající se v okolí Zátce do našeho zálivu moře kří- 

 dového přinášely a usazovaly při břehu hrubší nános, dále od břehu 

 u Března a ještě dále u Vršovic jemnější a jemnější usazeniny. Právě 

 tak jako vody z oboru Sudet přinášely ssebou do okrsku nynějších 

 Polomených Hor sloučeniny železa, davše podnět k pozdějšímu utvo- 

 ření limonitových konkrecí, právě tak mohla vocla v okolí Zátce do 

 moře se vlévající usazovati sloučeniny železa a dáti podnět ku tvo- 

 ření se železitých konkrecí u Března, Vršovic a jinde. Než povšimněme 

 si, v jaké hornině tvořily se konkrece u Loun. Pásmo IX. u Loun 

 složeno je téměř ze samých slinitých jílů. Je tedy hlavní hmotou kon- 

 krecí u Loun slinitý jíl. Proto je přirozeno, že minerální hmota jejich 

 bude sferosideritum podobná. Uvážíme-li nyní, že se sferosideritové 

 konkrece u Března a Vršovic objevují vždy ve svrchní části pásma 

 IX., právě tak jako v Polomených Horách, nabízí se nám domysl, po- 

 važovati konkrece v obou krajinách za týž geologický zjev, označující 

 týž stratigrafický horizont. 



Umístění konkrecí sferosideritových na Velkém vrchu nad Vršo- 

 vicemi a v Březenském vrchu u Loun jeví se takto (souhlasné vrstvy 

 umístěny jsou mezi vodorovnými čarami) : 



