Jana Ev. Purkyně práce histologické. 7 



r. 1833. v mozku lidském: „přihlédaje blíže na odřízek látky černé 

 (substantia nigra) v stehnách mozkových (crura cerebri) ukryté, poznal 

 jsem ji býti složenu z jednotlivých plámek, l,; ) jako šupinek otrubo- 

 vých." 17 ) Tehdy jim ale nepřičítal zvláštní důležitosti. Znova si ale 

 na nevzpomněl, když četl Ehrehbergovo 1? ) pojednání, kde popisována 

 jsou v nervové soustavě (sympathiku a u bezobratlých) podobná tělíska; 

 Ehrenberg je tam nazývá „Keulenkörper" („paličko vitá tělíska" pře- 

 kládá to Purkyně. iy ) Nejen tedy, že Ehrenberg první gangliovou buňku 

 popsal, nýbrž Purkyně i věděl o jeho práci, když své objevy uveřej- 

 ňoval, tato práce dokonce teprv jej k dalšímu bádání pohnula. V ob- 

 jevení gangliové buňky Purkyně tedy prioritu nemá, jeho priorita leží 

 v jiné věci. Ehrenberg sice gangliové tělísko první popsal, viděl v něm 

 i jádro, ale přestal na tom, že na ně upozornil a je nakreslil, že by ale 

 nějakou důležitost v nervové soustavě mělo, to mu nenapadlo, patrně 

 zase z důvodu, který jsem nahoře už uvedl. Purkyně však, nevměst- 

 návaje své myšlénky do vládnoucích theorií, vycítil důležitost ganglio- 

 vého tělíska, a aby dokázal, že jest vskutku podstatnou částí nervové 

 soustavy, jal se hledati, kde všude se v ní nachází a ovšem podařilo 

 se mu velké jeho rozšíření dokázati. V tomto důkaze významu gan- 

 gliového tělíska pro nervovou soustavu leží priorita Purkyňova; po 

 tomto důkaze nabývá nervová soustava nové tvářnosti, ukazujíc, že 

 jsou určité části mozkové povahy gangliové a že tato ganglia jsou 

 bezpochyby centra činnosti nervové. 



Pprkyně nejprve dokazoval ve dvou přednáškách (v Slezské Spo- 

 lečnosti, 20 ) a na sjezdu přírodozpytců v Praze' 21 ) r. 1837), že gangliová 

 tělíska jsou rozšířena na mnohých místech v mozku. Pozoroval ji 

 v crura cerebri, thalamus opticus, corpora quadrigemina, v šedě kůře 

 velkého mozku atd. Popisuje tělíska tato jako oblá i hranatá s vý- 

 běžky nebo i bez nich, hmota jejich skládá se z jemných zrnéček, 

 obsahuje okrouhlé jádro („einen runden in einer sphaerischen grös- 



16 ) Co by mělo znamenati slovo „plámka", u Purkyně často přicházející 

 nevím. 



17 ) Podrobné zprávy etc. Živa VI. 1858. Str. 43. 



18 ) 1. c. Toto pojednání Ehrenbergovo bylo sice tištěno až r. 1836., před- 

 neseno bylo v Berlínské akademii ale už r. 1833. 



19 ) Nesmíme si je mýliti s kuličkami („Kügelchen'') často té doby v ner- 

 vové soustavě popisovanými; to byly naboře uvedené na vláknech nervových. 



20 ) Neueste Beobachtungen über die Structur des Gehirns. TJ. A. S. 1837. 

 Str. 87. 



21 ) Berichte über die Versammlung der deutschen Naturforscher und Aerzte 

 in Prag in J. 1837. Prag 1838. (Gangliöse Natur gewisser Hirntheile). 



