Jana Ev. Purkyně práce histologické. \ \ 



notnou stavbu soustavy nervové, upozorňuje na důležitost šedé hmoty. 

 Známosti o gangliové buňce té doby jen neurčité a neujasněné i roz- 

 šířil i prohloubil tím, že podal prvý popis různých buněk nervových 

 v mozku obratlovců. Objevil tak zvaný váleček osní, a možno, že tušil 

 souvislost jeho s buňkou gangliovou. Přispěl k poznání periferického 

 rozšíření nervových vláken. 



Posléze nutno poznamenati, že Purkyně znal dávno uzlinatá 

 vlákna nervová, než byla tato poprvé Ehrenbergem popsána. Vychází 

 tak na jevo z poznámky Valentinovy (Müller's Archiv 1834, p. 401): 

 „Für uns, die wir auf der Breslauer Hochschule gebildet sind, waren 

 die von Ehrenberg beschriebenen Fäden nichts weniger als neu, da 

 sie Purkinje schon seit Jahren in seinen physiologischen Vorlesungen 

 zu demonstriien pflegte. So habe ich selbst als Student in den Jahren 

 1829 und 1830 bei ihm zi sehen Gelegenheit gehabt etc... 37 ) 



Jestliže takto sumárně činnost Purkyňovu v tomto oboru pře- 

 hlížíme, beze vší pochyby jest velmi veliká: ale už v tomto odstavci 

 narazili jsme na obtíže, chtějíce význam Purkyňův správně oceniti; 

 kdybychom pustili se zřetele summarní pohled na jeho činnost a jen 

 analysovali v každém případě, co patří Purkyni a co už bylo známo před 

 ním, položíme-li otázku tak : jak by se bývala vyvíjela neurologie bez 

 Purkyně, tu teprve nám napadá, jak nesnadná jest to věc, oceniti 

 jeho význam — nota bene na konkrétním jasném případě. 



II. Vajíčko ptačí. 



Purkyně vzal na sebe povinnost, napsati k jubileu známého natur- 

 íilosofa Blumenbacha (univ. professora v Gottinkách) jako gratulační 

 spis nějaké vědecké pojednání Purkyni zdálo se býti nejpříslušnější 

 „muži, nejvýbornějšímu tlumočníku tvůrčího pudu v přírodě (Blumen- 

 bach, Ueber den Bildungstrieb 1781) něco zevrubnějšího o prvotním 

 vyvinutí ptačího zárodku podati." Nejdřív mu tanulo na mysli najíti 

 něco nového na vejci dospělém, ale to už bylo důkladně od mnoha 

 jeho předchůdců prozkoumáno. Proto a také z toho důvodu, aby části 

 dospělého vejce ve svém významu se lépe pochopiti daly, studoval 

 vznikání vajíčka uvnitř těla slepičino. Za tři měsíce byla práce 38 ) ho- 



S7 ) Zevrubné a velice důkladné ocenění zásluh Purkyňových v příčině po- 

 znání nervových elementů obratlovců podal nejnověji L. Stieda ve „Festschrift 

 zum 70. Geburtstag von C. von Kupffer' Jena 1899. Geschichte der Entwicklung 

 der Lehre von den Nervenzellen und Nervenfasern während des 19. Jahrhunderts. 



38 ) Jahrbücher für wiss. Kritik 1836. I. 401 sq. 



