24 



XV. E. Bádl 



Místo podrobného obsahu dalšího uvedu zde doslovné (v pře- 

 kladu) důsledky, ve které svá pozorování na konec shrnují: 



1. Mihavý pohyb jest zjev pro třídy živočišné všeobecný. 



2. Také jest všeobecným zjevem pro ústroje přemnohé vege- 

 tativní. 



3. Také v stadiích vývoje dosti časných již se objevuje. 



4. Pohyb mihavý jest zjev nejen všeobecný, nýbrž i základní 

 (= „Morphologisches Urphaenomen"), tvoří jaksi základ (est enim 

 quasi in fundo positum), na němž ústroje ony jsou vystaveny, tak že 

 se v podrobnostech sice mohou měniti ty orgány, které onen pohyb 

 mají, nemohou se ho však zbaviti ani zbaveny býti. 



5. Pohyb vířivý nezávisí ani na vůli ani na soustavě nervové 

 ani na vlivu větších svalů. 



6. Ani nesouvisí s neporušeností života, nýbrž trvá po delší 

 dobu i po smrti, ať tato přišla přirozeně nebo způsobena byla uměle, 

 ano způsobován bývá nezřídka i částmi již tlejícími a macerovanými, 



7. Ani nesouvisí s neporušeným a zdravým stavem celého 

 ústroje, na němž se objevuje, ani není ve spojení s celým rozsahem 

 a povrchem té části, na které se děje, ale připoután jest k svému 

 nejmenšímu místečku a na něm trvá. 



8. I mají všechny věci pouze lokální vliv na mihavý pohyb. 

 (Z toho ze všeho plyne, že:) 



9. Pohyb mihavý jest zjev v živočišných skupinách všeobecný 

 a jejich ústrojí vegetativnímu vlastní a podstatný, založený a opírající 

 se o svou vlastní podstatu, nezávisející na nijaké jiné síle nebo 

 soustavě nebo činnosti obecné; na svých místech tkvící a pouze na 

 s\ých minimálních místech (kde se objevuje) vlivům (reagenciím etc.) 

 přístupný. 



10. Kde se pohyb mihavý zastavil, tam může se obnoviti jen 

 tehdy, nejsou-li mihavé řasinky ve své podstatě porušeny, poněvadž 

 závisí pohyb ten jen na místním stavu. 



11. Mihavý pohyb není spojen s nějakou jednotlivou a určitou 

 funkcí nějakého orgánu, nýbrž jakož jest zjev základní, jest vyšší 

 (všeobecnější) než každá jednotlivá funkce. 



1 2. Drobné částečky pevné i tekuté mohou se pohybem mihavým 

 ku předu posunovati." — 



Na konec praví autoři, že jest nejspíš nějaká podobnost mezi 

 pohybem oscillarií a vířivým pohybem řasinek. „Ovšem nezastáváme 

 totožnost, nýbrž analogii a podobnost." Naprosto ale nic společného 

 nemá mihavý pohyb s tak zvaným molekulárním pohybem. Otázku, 



