32 



XV. E. Rádi: 



VI. Purkyně a théorie buněčná. 



Theorie buněčná jest nejdůležitější myšlenka v rozvoji biologie 

 tohoto století. Organismy prostudovány po uhým okem i mikroskopem, 

 nalezeno mnoho nového a neočekávaného, ale nic nevyniká svojí dů- 

 ležitostí nad theorii o stavbě organismů z buněk. Poněvadž předmět 

 sám má takový význam a postavení Pdrktňovo k němu jest velmi 

 zajímavé, dovolím si o něm poněkud obšírněji se rozhovořiti. 



Jméno „théorie" buněčná není stejnoznacné s jménem „théorie" 

 ku př. atomové. Theorie buněčná praví, že každé živé individuum 

 bud si jakékoli velikosti a jakéhokoli tvaru a významu, vždycky skládá 

 se z malých elementárních tělísek, nyní všeobecně buňky zvaných. 

 V daleko nejčetnějších případech lze poměrně snadno opravdu doká- 

 zati, že živá těla se z buněk skládají; jen v několika málo pletivech 

 setkává se tento výklad dosud s obtížemi. Z toho jest viděti, že the- 

 orii jest théorie buněčná vlastně jen pro zcela nepatrný počet pří- 

 padů, všeobecně však že jest faktum a žádná théorie. Theorie ato- 

 mová naproti tomu učí, že zjevy, které ua hmotě vidíme, dají se nej- 

 lépe vyložiti, přijmeme-li, že každá hmota skládá se z elementárních 

 částek, atomy zvaných. Těchto atomů ale nikdo a v žádném případě 

 neviděl, atomy jsou tedy tvary čistě theoretické. Tento rozdíl jest 

 velmi důležitý a s ním souvisí celý směr bádání jednak biologického, 

 jednak chemického a fysikalního; rozdíl označiti lze krátce tak: thé- 

 orie atomová jest vymyšlená, théorie buněčná jest vypozorovaná. 



Kdežto v chemii a ve fysice atomy jsou k tomu vymyšleny, aby 

 umožnily přechod od rozumu našeho k věcem mimo nás a jako ná- 

 sledek tohoto svého původu nesou na sobě jednak souhlas se zása- 

 dami rozumovými (logickými), jednak souhlas s empirií se zjevy na 

 hmotě — proto mohou jich na jedné straně potřebovati spekulující 



8l07a uvádějí. Dále české populární články Purkynovy: „O Rhizopodech", Živa 

 III. 1865. Str. 109., „Porovnání tvarů Rhizopodů skořepatých ibid. str. -210. a 

 „O Rhizopodech skořepatých komůrkových vinutých, zvláště o Nautiloidech ibid. 

 str. 271. — Sem patří i zpráva o schůzkách přírod, odboru v Museu 18. X. 1854. 

 (Živa II. str. 352), dle níž Purkyně při schůzi té ukazoval „nový rod malých 

 ráčků o 1 p. Lokaje ve Vltavě nalezených. Rod tento pod jménem Prosopistoma 

 popsaný" (Entomostraca) . . . zevnitř upomíná na brouky zvláště ohledem kusadel 

 a tří párů nožek. Opatřen jsa pravými žabrami pod štítem uschovanými . . . blíží 

 se rakům, od nichž pak se liší pravými vzdušnicemi (trachea) . . ." Patrně se tu 

 jedná o nějaký omyl. Žádný korýg nemá tracheí. Dotyčný organismus jest larva 

 jepice Prosopistoma punctifrons. Srovn. Vejdovský: Dnešní stav zoografie české. 

 Živa II. 



