gg XV. E. Rádi: 



i rostlin s ' J y V pojednání tomto jest na základě vlastních a cizích po- 

 zorování proveden důkaz, že nejen rostliny, ale i zvířata skládají se 

 z elementárních částek, z buněk a za druhé, že buňky rostlinné jsou 

 úplné analogon buněk živočišných, lišíce se od nich jen tím, že 

 onyno mají silnou blánu buněčnou, tyto slabou anebo žádnou ; v buňce 

 jest nejhlavnějším jádro a to se objevuje ve všech buňkách, zvířecích 

 i rostlinných. 



Co zbývalo nyní? Předně dokázati, že vskutku všechny ústroje 

 živočicha skládají se opravdu z buněk, což v mnohých případech 

 nebylo lehkou věcí, při známé růz no tvářnosti pletiv živočišných, za 

 druhé pak odstraniti onu hypothetickou šťávu živou, z níž Schleiden 

 vyvozoval vznik jader a ukázati na pravý původ buněk. To bylo 

 prací dalších let, prací, v níž se nesčetně hlav zúčastnilo a prací, 

 která trvá dodnes. 



PurJeyňovo stanovisko. 



Z toho co jsem o vzniku théorie buněčné pověděl, dá se již 

 předem souditi, že Purkyňův podíl na jejím založení byl nemalý. 

 Vždyť se mu nahodilo skoro ve všech bádáních mikroskopických 

 buňky pozorovati a popisovati. Studuje nervovou soustavu byl tu 

 takřka první, který buňky gangliové zpozoroval a jistě první, který 

 na jejich důležitost pro nervovou soustavu ukázal. Objeviv „záro- 

 dečný měchýřek,, ve vejci slepičím, umožnil homologisování celého va- 

 jíčka s jednoduchou buňkou a ukázal na důležitost jádra ve vajíčku. 

 Popisuje stavbu elementárních částí rostlinných zabýval se zase buň- 

 kami a ukázal na rozmanitost struktury jejich stěn. Objevil dále 

 buňky v kostech a v zubech, buňky v chrupavce, poloembryonální 

 buňky ve svalu srdečním atd. a podal tak nejširší empirický mate- 

 riál pro theorii buněčnou. I bylo by velice divno, aby muž velice 

 k spekulaci náchylný přestal zde na vypočítání ústrojů, u nichž buňky 

 objevil, a aby nebyl býval přiveden těmito svými objevy na stopu 

 théorie buněčné, nota bene, když tato takřka již ve vzduchu visela. 

 Pdrkykě také vskutku často o stavbě organismů z elementárních částek 

 přemýšlel, o tomto thematě přednášel a v jeho smyslu také některé 

 své objevy vykládal. Tyto jeho veřejné projevy udaly se veskrz dřív 

 než Schleiden a Schwann své théorie uveřejnili a proto Purkyně také 



82 ) Mikroskopische Untersuchungen über die Uebereinstimmung in der 

 Structur und dem Wachsthuni der Thiere und Pflanzen von Dr. Th. Schwann. 

 Berlin 1839. 



