Jana Ev. Purkyně práce histologické. 39 



se zrnky, jakmile jen více se rozvine v embryologii a v pathologii, 

 mnohé věci objasní. 



Shrňme nyní dohromady hlavní myšlénky této Purkyňow před- 

 nášky : 



1. Tělo zvířecí skládá se z tekuté hmoty zvané enchym. 



2. Tento enchym vyskytuje se v trojím způsobu: bud! jako 

 tekutá jemně zrnitá jinak nedifferencovaná hmota, (dnes bychom řekli 

 syncytium bez zřetelných jader) zadruhé v podobě zrnek (t. j. buněk 

 více nebo méně kubických), za třetí v tvaru vláken (t. j. buňky 

 v jednom směru protáhlé, jako svaly a nervy). 



3. Zrnitý tvar enchym u upomíná na buňky rostlinné. 



4. A jest s nimi možná i ve svém vzniku a živobytí aualogní. 

 Srovnáme li tyto názory Purkyňovy s theorií buněčnou Schwannem 



vyloženou, vidíme, že Purkyně sice poznal důležitost buněk a viděl 

 také analogii mezi buňkami zvířat a rostlin, ale připouštěl ji jen do 

 určitých mezí. Elementární části zvířete jsou dle něho i jiné než buňky. 

 Dříve než ku konečnému rozboru přejdeme, sledujme jiaé projevy 

 Purkyňovy. 



V lednu r. 1839 přednášel Purkyuě v Slezské Společnosti 

 o analogiích mezi zvířecím a rostlinným organismem. 8fi ) Vyprávěl, že 

 hned na počátku podrobnějších studií o stavbě pokožky zvířecí 

 a rostlinné (srov práci Wendtovu z Purkyňovy pracovny) á o vývoji 

 zubů napadala mu analogie mezi „zrny" těchto ústrojů a buňkami 

 rostlinnými a tato analogie se později ještě více potvrzovala, když 

 spolu s Valentinem shledal, že i vířivé brvy sedí na takovýchto zrnech. 

 Také našel podobná zrna v živé hmotě, z níž zárodek v prvních 

 stupních svého vývoje složen jest. Později jiní, ku př. Schwann na 

 podobné analogie samostatně přišli. Ale tato analogie není snad veskrz 

 platná, jak ku př. Schwann učí, nazývaje také zrna živočišná buňkami, 

 nýbrž mezi buňkou rostlinnou a živočišnou jsou přece jen důležité 

 rozdíly. Buňky rostlinné jsou dokonalejší, neboť u nich se část pevná 

 a tekutá úplné od sebe odloučila, tekutá leží uvnitř, pevná ji obaluje. 

 U zvířecích zrn však se obě tyto hmoty ještě pronikají a proto jsou 

 zvířecí buňky méně differencovány. Nejzřejmější jest ještě analogie 

 v prvních dobách vývoje u rostliny v cambiu, u zvířete v protoplasme 

 embrya. Slovo protoplasma 8T ) si tu Purkyně sám utvořil a označuje 



86 ) Analogieen zwischen dem thierischen und pflanzlichen Organismus« U. 

 A. S. 1S93. St. 81—82. 



87 ) Poprvé se vyskytuje toto jméno v práci Rosenthalově : De formatione 



