40 XV. E. Rádi: 



jím mladou nerozlišenou hmotu zárodku vůbec (srovnej etymologii 

 slova) ne tedy to co my dnes tím slovem označujeme. V tomto stadiu 

 jsou elementární zrnka rosolovité kuličky polotekuté; u zvířat zůstávají 

 i dále na onom embryonálním stupni, u rostlin ale vývoj jejich pokročí 

 tím. že pevná část se od okolí odliší, čímž buňky a konečně i cévy 

 vznikají. Dále ukazoval Purktně na rozšíření zrnek v chrupavce, 

 kostech, epithelích a sliznicích, vířivých epithelech, v plicích a po- 

 hlavním ústrojí atd. 



Z obsahu této přednášky jest viděti, že Purktně po uveřejnění 

 názorů Schwannových určitěji sice formuloval své názory — mluví už 

 bez rozpaků o zinkách v chrupavce a kostech, nechává také strauou 

 fysiologický výklad buněk — ale theorii Schwannovu považuje za 

 přehnanou. Rozdíly mezi buňkou rostlinnou a zrnem živočišným zdají 

 se mu příliš veliké, aby tyto dva útvary štotožůoval. 



Zcela určité se vyslovil Purktně o Schwannově theorii, podávaje 

 o ní zprávu v Jahrbücher für wissenschaftliche Kritik (červenec, 1840 

 str. 32—38). Obsah tohoto referátu jest: Mnohým přírodozpytcům 

 přišla myšlénka hledati analogie mezi rostlinami a zvířaty. Také 

 referent (Purktně) hned zpočátku svých studií o mikroskopické stavbě 

 rostlin a zvířat o podobných věcech přemýšlel a s Valentinem o nich 

 často rozmlouval. V pojmu kambia viděl tehdy souhrn podobnosti 

 mezi zvířetem a rostlinou (o tom srovnej předešlý odstavec). Zatím 

 Th. Scuwannovi se podařilo sebrati velký materiál a tak ukázati na 

 velikou analogii mezi zvířecím a rostlinným organismem ; ale Schwann 

 šel příliš daleko, přenášeje pojem buňky, dosud jen pro rostliny platný, 

 také na analogní částečky organismu zvířecího. Zdá se, že se Schwann 

 dal svésti theorii Schleidenovou o vzniku rostlinného pletiva z elemen- 

 tární tekuté hmoty, a že vida úplnou analogii v prvních dobách vývoje 

 zvířete a rostliny, tuto analogii i na hotové organismy jednostranné 

 rozšířil. Proti takovéto theorii buněčné by se ale se stejným právem 

 dala hájiti théorie zrnková (Zellentheorie — Körnchentheorie), že 

 totiž elementem organismu vůbec jest zrnko, a z tohoto zrnka že 

 druhotně vzniká buňka (rostlinná) ; v embryonálním stavu jest všude 

 zrnko; to u zvířat zůstává, po případě ve vláknité útvary se mění, 

 u rostlin se ale později v buňku (se stěnou pevnou) mění. — 



Tím jsem uvedl všechny projevy Purktňovt buněčné théorie 

 se týkající a nezbývá mi než je s pravým stavem věci srovnati. Jde 



granulosa etc.; teprve později (1846) přenesl Mohl toto jméno na obsah buněčný; 

 védél-li Mohl o tom, že jméno „protoplasma" bylo již Puektní jinde užito, nevím. 



