4S 



XV. E. Rádi: 



umu lidskému pochopitelnější stala, tedy k účelu methodickému, ne 

 však jako princip, který by byl skutečné podstatou záhybů mozkových. 

 Pravá podstata těchto záhybů tkví ve vegetativní činnosti mozku nebo 

 jinak řečeno ve zvláštní životní síle, která jest djnamickým prin- 

 cipem organismu. — Tyto úryvkovité ukázky z filosofie Purkyňovy, 

 úryvkovité proto, že jen příležitostně přednášeny byly, uvedou čtenáře 

 ve směr myšlení a bádání Purkyňova. Viděti jest, že jeho myšlenky 

 nesou se za jinými ideály než myšlenky většiny přírodozpytců dnešních ; 

 kdežto dnes zmechanisování přírody jest cílem, hledá Purkyně svůj 

 ideal daleko výš, hledá jej v idealistické metafysice; přijímá mechani- 

 stické výklady, ale jen za praktickou pomůcku slabému rozumu, aby 

 se po nich k poznáuí pravé podstaty přírody vyšinul. Myšlenky toho 

 rázu, jaké Purkyně vykládá, byly v duchu tehdejší doby; podobný 

 ráz tví na pracích Joh. Mullera, C. E. v. Baera, G. T. Fechnera 

 a jiných. 



Na konec zmíním se ještě o jedné obecnější myšlénce Purkyňově, 

 o které jednati se mi jinam nehodilo, o tom totiž, jak posuzoval 

 generatio aequivoca. Z počátku se vyslovil Purkyně jasně pro prvo- 

 plození, později ale začal pochybovati, ačkoli i tenkrát nerad se touto 

 myšlenkou loučil. Vyprávěl v Slezské společnosti 10 °), že se mu objevila 

 na okřehku, který mu začínal v aquariu hniti, hojná plíseň, při čemž 

 mu bylo nápadno, že místo, na kterém se poprvé plíseň objevila, 

 bylo i později zvlášť na plísně úrodné. Zpráva o tomto pozorování 

 (1. c.) nadepsána jest: „Pozorování úkazu generatio aequivoca u hub" 

 (Beobachtung einer generatio aequivoca bei den Pilzen), a končí po- 

 známkou, že jest důležito znáti podmínky, za kterých houbovité ro- 

 stliny mohou býti vytvořeny. Na základě toho mám za jisté, že 

 Purkyně nepochyboval tehdy o prvoplození. Jindy 101 ) pozoroval Pur- 

 kyně, jak se objevují nálevníci v dešťové vodě delší dobu stojící; 

 vnucovala se mu při tom myšlenka, že snad nálevníci se objevují ve 

 vodách epidemicky neb endemicky. Podruhé zase 102 ) dělal pokusy 

 s Macrobiotus Hufelandi a zmínil se o nich při shromáždění přírodo- 

 zpytců v Praze, pravě, že člověk má v moci vytvoření tohoto a po- 

 dobných zvířat: jest třeba jen písek pokropiti vodou a odstaviti; za 

 několik dní se v něm tato zvířátka ukáží. I z těchto slov jest patrná 



10 °) U. A. S. 1831. Str. 92. 

 101 ) Tamtéž 1841. Str. 86. 



102 j Berichte über die Versammlung d< j r deutschen Naturforscher und 

 Aerzte in Prag 1837. Prag 1838. Str. 187. 



