XVII. 



Kraj žuly a povaha sousedních hornin u Vltavy 

 nad sv. Janskými proudy. 



Pojednává Josef Fišer v Praze. 

 Předloženo 4. května 1900. 



V petrografických cvičeních na c. k. české universitě byl mi 

 přidělen úkol studovati povahu kraje žuly na levém břehu Vltavy 

 východně od vsi Slap, určení povahy sousedních silné zbřidličňatělých 

 hornin až k sv. Janským proudům a vyšetřiti vzájemný poměr posle- 

 dnějších hornin k žule samé. 



Odebrav se s p. doc. drem J. Barvířem na řečené místo, prohlédl 

 jsem je bedlivě a vybrav ukázky typických partií podávám tuto výpis 

 jejich, jak následuje. 



Krátký popis místa samého podal již r. 1837 T. E. Gumprecht. 1 ) 

 Zmiňuje se, že právě pod pamětným sloupem jde žíla „dioritového 

 porfyru, u jenž obsahuje vtroušený modravý křemen a jest zbřidličnatén 

 směrem asi S — J; porfyr ten že přechází na jemnozrnnou horninu 

 zelené barvy, jež pokračuje odtud proti proudu řeky až k vozové 

 cestě, po níž lze se dostati k Slapům. Při této naskýtá se nejprve 

 „dioritový porfyr" o šedé celistvé hmotě základní, z které vyčnívají 

 porfyrovité jehličkovité krystalky amfibolové. Něco výše (na západ) 

 krystalky amfibolové stávají se širší a hornina přechází na diorit, 

 jehož hmota složena jest z hrubých zrn „albitu," amfibolu, hojné 

 tmavé slídy a ne právě rporého křemene. K jihu od cesty Slapské 

 při Vltavě pokračuje krátce ještě ona lemnozrnná zelená hornina, brzo 



J ) T. E. Gumpeecht: Die Grenze des Granit-und Übergangs-Gebirges zwischen 

 Böhmisch Brod und Klattau in Böhmen. C. Karsten's Archiv für Mineralogie etc. 

 X. Band. Berlin 1837, pag. 618—520. 



Tř. mathematiclco-přirodovědecká. 1900 1 



