26 XVII. J. Fišer: 



velmi nestejnoměrná. Mezi směsí křemene a živců objeví se dle 

 rovnoběžného slohu orientované krátké řádky křemene drobného, silně 



laločnatého. 



Bedlivějším srovnáváním nalezne se, že v četných případech 

 sousední zrnka jsou přibližně stejně orientována, a že dle vzhledu, 

 struktury a obrysů patřila dříve jednomu zrnku, jež tudíž bylo zde 

 V hornině rozdrceno. Není tedy sloh rovnoběžnému příbuzný v hornině 

 této slohem původním, nýbrž vmikl tlakem zevnějším Jene způsobil roz- 

 drcení její a účinkoval asi kolmo na směr pukliny. Byl to tudíž tlak 

 analogického směru s tlakem, jaký původně jíš způsobil puklinu samu. 



Z výpisu pěti vzorků aplitových zde podaného následuje, že 

 některé žíly aplitu jsou zřetelně původu magmatického, vznikše 

 z části magmatu, ze kterélio vznikla i žula okolní sama. Pokud se 

 vyskytují v žule světlé, jsou vůbec nejmladšími vyloučeninami z mag- 

 matu toho. V basičtějších partiích žulových dlužno však od žil takového 

 aplitu vlastního rozeznávati ještě biotitem chudé, tudíž světlé odžilky 

 biotitického granitu sousedního. 



Vzorek čtvrtý pak dotvrzuje, že některé žilky aplitové vznikají 

 zde také cestou vodní sekrecí látky z okolní žuly. Jest zde další do- 

 klad k názorům o druhotném vzniku některých žil podobných, jež na 

 rozdíl od vlastních žil granitových eruptivního původu Zirkel nazývá 

 „granitoidními". -°) 



II. Horniny mezi krajem žuly a pamětným sloupem. 



1. Skála pod samým pamětným sloupem a jižně odtud. 

 Hornina barvy zelenošedé, zrnitá, téměř rovnoběžně proužkovaná 

 a silně břidličnatá směrem přibližně S— J (od S asi 10° k V — od 



*°) Srovn. u. p.: F. Zirkel: Lehrbuch der Petrografie. 2. Aufl. IL Th. 

 pag. 67—68. 



Herm. Cuedner: Geolog. Führer durch das sächsische Grauulitgebirge. 

 Leipzig. 1880. pag. 18, 61 a j. 



Herm. Credner: Die granitischen Gänge des sächsischen Granulitgebirges. 

 Zeitschrift der Deutschen geol. Gesellschaft. 1875. pag. 104—223. 



F. Klockmanx\: Beitrag zur Kenntniss der granitischen Gesteine des Riesen- 

 gebirges. Tamtéž. 1882. pag. 373-409. 



G. v. Rath: Geognostisch-mineralogische Fragmente aus Italien. III. Theil. 

 Tamtéž. 1870. pag. 644—646. 



