Q XXII. Fr. Vejdovský: 



cytoplasiny ani stopy. Veškerá individua, v miliardách přítomná 

 v haemolymfé Gammara, jsou jen dle právě vylíčeného schématu 

 ustrojena: periferická, bledě se barvící, jhomogení cytoplasma, hustší 

 plasma centrální, před ní a za ní veliká vakuola, s pravidla s „krů- 

 pějí" tukovitou. Při tom jest zajisté nápadné, že se mně nepodařilo 

 ani v jediném případě a po nejpečlivějším pozorování vystihnouti onu 

 alveolární strukturu cytoplasmy, již tak zevrubně Bütsghli u bakterií 

 popisuje. Mohlo by se ovšem vytknouti, že mé negativní nálezy spo- 

 čívají na nedostatečné fixaci buněk, mám však za to z důvodů výše 

 uvedených, že právě konservace naší bakterie v přirozeném ústředí, 

 t. j. v haemolymfé poskytuje větších vyhlídek k poznání struktury, 

 než jiné methody bakteriologické. V bakterii gammarové zachovalo 

 se po fixaci právě jen to, co v těle její skutečně existuje i jsem pře- 

 svědčen, že zkoumání tohoto parasita v čerstvém stavu potvrdí vše 

 to, co zde dle paeparátů barevných popisuji. Jediné co blíže osvětliti 

 nemohu, jsou ony silně světlolomné tečkovité krůpějky uvnitř vakuol. 



Největší zájem můj musil se nésti ovšem k otázce přítomnosti 

 jádra, o jehož existenci neb nedostatku u bakterií dosud tolik různých 

 mínění vysloveno. Aniž bych měl v úmyslu vyčerpati veškerou o té 

 věci literaturu, připomínám, že se otázka tato točí celkem kolem 

 čtyř názorů, jež možno shrnouti takto: 



1. Dle jedněch, starších i nejnovějších, jsou bakterie vůbec 

 organismy bezjaderné, ale někteří z autorů klonících se k tomuto 

 náhledu, jako De Bauy, 3 ) přece mají za to, že se jádro jednou nalezne. 

 Podivu nejhodnější jest však stanovisko některých botaniků, v jichž 

 čele stojí Migula 4 ) a Fischer, 5 ) kteří tvrdošíjně zastávají bezjadernost 

 buněk bakterií. Migulovi jest docela pravdě nepodobným, že by se 

 „pravé" jádro nalezlo, neboť, je-li v bakteriích skutečně přítomné, 

 musí to býti prý jádro nedokonalé, a ježto se ani u Cyanophyceí 

 nenalezlo, nemůže býti zastoupeno také u Bakterií Ovšem záhadné 

 jest, co míní jmeuovaný autor pod jádrem „dokonalým" a „nedo- 

 konalým". Dle něho dále vše, co se za jádro popisuje, jsou prý jevy 

 lomu světla, jak možno prý viděti v jemném skleněném vlákně ve 

 vodě pod krycím sklíčkem. U barevných objektů nad to jsou ještě 



3 ) Vorlesungen über Bactérien. 1887. 



*) System der Bactérien I. 1897. 



5 ) Plasmolyse der Bactérien 1891; Lipsko, učená společnost. — Untersuch, 

 über Bactérien 1895. -- Bau der Bactérien und Cyanophycen. Nebyly mně 

 přístupné. 



