4 XXIII. F. Vejdovský: 



Sval okružný na nálevce sestává veskrze z hladkých fibril a 

 příčně proříznutý ukazuje tutéž úpravu fibril, jako tak zvané 

 svaly trubkovité Čili pijavkové. Vnějši totiž korní vrstva sestává 

 z íibril na obvodu sestavených, nitro pak zaujato hmotou plasma- 

 tickou. Buňka, která tyto fibrily tvoří, jest asi změněný element 

 epithelu coelomového a trčí s jádrem do míšku: jest to tudíž pravý 

 my o blast. 



Vzájemný poměr mezi míškem coelomovým, nálevkou a nefridiem 

 jest znázorněn na přiloženém obrázku. Není zde co činiti s nějakým 

 schématem, neboť nálevka (w) a naduřená část nefridia, ampulla, (.á) 

 jeví se v tomto tvaru na každém tangentiálném řezu; pouze průběh 

 kanálku (c) jest kombinován dle několika za sebou jdoucích řezů. 



Vysvětleni : Tangentiálný řez nefridiem blešivce (Gammarus pulex). C, misek 

 coelomový. — A ampulla — n 2 buňky nálevky. — m sfinkter na nálevce. - 

 c kanálek — l stěna kanálku, — z žlázy na povrchu kanálku. 



Poměry jsou tedy co možno přirozeně provedeny i histologická 

 jich struktura. Coelomový míšek (C) jest vyložen nízkými buňkami; 

 z nálevky (n) jsou pouze 2 buňky znázorněny a ukazují jinou stru- 

 kturu, než ostatní epithel nefridia. 



