o.) XXV. Vilém Appelt: 



značený na tab. II., obr. 5., vysílá jeden mocný výběžek do jícnové 

 kommissury téže strany, končící až blízko pod jícnem. Na tab. II., 

 (ihr. l.">. vidíme vedle výběžku buňky, vycházejícího na periferii nervem 

 téže strany, jiný výběžek, přecházející na stranu protivnou (e. e/.') 

 a tytéž elementy vycházejí z korrespondujícího místa strany protivné 

 (.r), jak jsem se mohl přesvědčiti na preparátech, barvených obyčej- 

 nými methodami. Zda-li jsou tyto elementy na protivnou stranu pře- 

 cházející elementy kommissurovými nebo effektorickými nemohl jsem 

 zjistiti. Na obraze 8. v jícnové kommissuře levé strany vidíme mo- 

 hutný element (e. x.), který také nepochybně představuje výběžek 

 effektorického elementu; souvisí patrně s buňkami poblíž mediány 

 a s vlákny na levé straně obrazu na periferii vycházejícími. — Na 

 témže obraze vidíme dole výběžky rozmanitých elementů rozvětvující 

 se v masse gangliových buněk a opletající jednotlivé buňky podobně, 

 jako popisuje Retzius (1892) u Astaca. 



er. 



Obr. 8. — Receptorické elementy nervu končetin. (Schematicky.) 



Nervy končetin jsou vedle vláken effektorických tvořeny také 

 elementy receptorickými, upravenými dle známého typu již dřívějšími 

 autory popsaného. Našel jsem dva druhy takových vláken, naznačené 

 schematicky na textovém obraze 8. : první z nich jsou patrný na sa- 

 gittalních řezech břišní páskou, tvoříce známé útvary podoby T (tab. 

 II., obr. 11., e. r.), jichž dva výběžky teprve na koncích slabě roz- 

 větvené (text, obr. 8., e. r\) představují jednu ze složek podélných 

 konnektivů. Druhé elementy (text. obr. 8., e. r".) se rozvětvují hned 

 v příslušném ganglin, tvoříce v neuropilu nepatrné výběžkv konečné 

 (tab. II., obr. 4., e. r). 



Buňky těchto elementů leží jak známo na periferii. Snažil 

 jsem se objasniti také tyto poměry, ale přes všecko úsilí se mi to 



