Příspěvky ku poznání rodu" Aeolosoma \\ 



hypodermis rozeznati. Nervů periferických z břišního pásma vychá- 

 zejících nemohl ani Kennel ani Zeppelin rozeznati. 



Důležitým v ohlede théorie o lupenech zárodečných zdá se mi 

 rozřešení otázky, v jakém poměru jeví se nervová soustava k epi- 

 blastu (hypodermis). Obyčejně se mluví, že nervová soustava bez- 

 obratlých bilaterií vznikla párovitým ztluštěním epiblastu. Kdyby tomu 

 tak bylo, musilo by břišní pásmo a mozek rodu Aeolosoma skutečné 

 býti prostým ztluštěním této vrstvy tělesné. Dle mých praeparátů 

 však jak již dříve bylo řečeno, leží sice nervové elementy těsně pod 

 hypodermis, avšak tvoří samostatnou, ostře vymezenou vrstvu. Uka- 

 zuje tedy Aeolosoma, že alespoň zde asi nepovstala uervová soustava 

 (resp. břišní pásmo) prostým ztluštěním. to jest místním zduřením 

 epiblastu v ose podélné, nýbrž, že buňky její musily míti základ sa- 

 mostatný, a že se segmentálně vyvinuly v ganglia a konnektivy, byť 

 i neprobíhaly v dutině tělesné. Vůbec dosud nepodal nikdo přímého 

 důkazu, že nervová soustava bilaterií bezobratlých povstala ztluštěním 

 epiblastu. Naopak někteří badatelé Wilson, Bergh, Vejdovský uzná- 

 vají, že nervová soustava má základ samostatný, ve zvláštních buňkách 

 rýhovacích, tak zv. neur oblastech, z nichž vznikla po celé délce těla 

 řada buněk nervových (neurostichy Vejdovský) ležící mezi hypodermis 

 a tělesnou svalovinou. 



Možno, že u některých annulátů zůstává nervová soustava ve 

 stavu těchto neurostichů, avšak památná jest v tom ohledu Aeolo- 

 soma, u níž primitivní základ nervové soustavy se rozčlenil sice 

 v ganglia a konnektivy, avšak oboje zůstaly ve své prvotní poloze 

 mezi hypodermis a svalovinou tělesnou. I jest velmi důležitým zji- 

 stiti, zdali v podobném rozlišení se nejeví nervová soustava u tak 

 zv. Archiannelidů a u všech ostatních annulátů o nichž se praví, že 

 mají nervovou soustavu ve způsobe „ztlušténí epiblastu". 



Ze smyslových orgánů Aeolosoma bych uvedl tuhé brvy na 

 přídě čelního laloku. Jaká funkce smyslová přísluší vířivým jamkám 

 na rozhraní prostomia a pharyngeálného segmentu (Č. peristomia) není 

 dosud rozhodnuto. 



Svalovina. A) Svalovina tělní stěny upomíná svojí jednodu- 

 chostí na svalovinu rhabdocoelních turbellarií. Že přirovnání to není 

 přehnaným vysvitne, srovnáme li náš obraz č. 11. s obrazem tělní sva- 

 loviny u Bothrioplany jak jej podává Vejdovský (14) (Taf. VIII. č. 16.) 



Jak již starší badatelé Leydig a Maggi přiznávají, jest roze- 

 znání svalových elementů Aeolosoma s velkými obtížemi spojeno. 



