28 



XXXIV. J. Matiegka: 



díry v ploché desce kostěné, vykazují pak značné rozměry a mezi 

 oběma kostmi zbývá střední, napřed otevřená štěrbina, která se na 

 místě středního výživného kanálku poněkud rozšiřuje 50 ) (obr. 14. se. 

 patro ovce). 



F. Exostosa mediopalatina s. torus paiatinus. 



Na lidském patře kostěném pozoruje se někdy v střední čáře 

 podélní vyvýšenina,. v různém rozsahu vyvinutá (obr. 15, 16 tp.) 7 která 

 povstává — jak lze na průřezích zjistiti — naduřením orálních 



Obr. 15 



Vřeténkovitý torus palat, na lidském 



patru. 



Obr. 16. 



Široká naduřenina středopatrová na 



lidském patru. 



okrajů podélního švu, patrového a sice částečné přispěním spongiosní 

 hmoty kostní, hlavně však sesílením hmoty kompaktní' 01 ) (obr. 17). 

 Při tom zachovává se podélný šev někdy jako střední brázdička 



50 ) U lamy a velblouda jsou otvory incis. dle Cuviera (1. c. p. 45)3) poměrné 

 menší. Střední kanálek propouští dle Dr. F. Müllera (Lebrb. d. Anat. d. Haus- 

 säugeth. Wien 1871) výživné cévy pro horní pysk. — Odchylné uspořádání před- 

 ních otvoru patrových živočichů u porovnání s člověkem přimělo některé pří- 

 rodozpytce k tomu u prvých nazývati pouze střední výživnou dirku foram. incis. 

 dle své polohy (podobné lidskému), oba postranní otvory pak „štěrbiny pa- 

 trové-'. Tato proměna názvů jest vzhledem k poměrům na patru přežívavců ne- 

 vhodná, jelikož střední kanálek jest zde pouhou štěrbinou, ale úplně nemístná 

 vzhledem k tomu, že foramina incisiva a příslušné kanálky jsou charakterizovány 

 Stensonovými průchody; ty probíhají pak v kanálkách postranních. 



l ) Kupffer: Verhandl. d. Berl. f. Ges. Anth., Ethn. u. Urgesch. 1879 (p. 70.; 



