33 XXXIV. J. Matiegka: 



deska patrová lia tloušce, ale dle podélného švu táhne se po obou 

 stranách proužek hustšího tkáni va kostního, což jest známkou, že 

 již v oné době jest kost na tomto místě spusobilá mohutněji než 

 jinde přibývati. 83 ) 



Konečně jest pozoruhodno, že se torus palat, nevyskytuje 

 na lebkách zvířecích ; zvláště na lebkách anthropoidů nebyl pozo- 

 rován. S4 ) Prohlédl jsem v tom ohledu sbírku lebek ústavu p. prof. 

 Vejdovského, ale bez výsledku. Patra lebek zvířecích jsou hladká 

 a pole ohraničené oběma podélnými cévními brázdami nemá ničehož 

 společného s uaduřeninou středopatrovou. 



Obr. 18. 

 Patro novorozeného. 



Přehlédneme-li výsledky dosavadního zkoumání 'naditřeniny středo- 

 patrové, musíme uznati, že torus palatinus jest znakem výslovně 

 lidským — neboť se u zvířat nevyskytuje, — dále že se sice u ně- 

 kterých primitivních národů a kmenů jakož u staršího obyvatelstva 

 Evropy častěji objevuje než u jiných kmenů, ale že se dle všeho ne- 

 jedná při tom o znak plemenný, nýbrž spíše o znak zevními vlivy zavi- 

 něný, který proto také u téhož kmene následkem změny okolností 

 rozhodujících se může zmírniti. 



Bližší příčiny vzniku této naduřeniny nejsou známy; jest však 

 pozoruhodno, že povstává na místě, které záhy jeví náchylnost ku 



° 3 ) Takový střední hustší pruh tkaniva kostního nalezl jsem již na lebkách 



plodu šestinedělných. Mezi 20 lebkami novorozených chyběl vůbec pouze třikráte. 



"*) Hagen nalezl jej sice také u paviána (Cynocephalus babuin), ale jako 



kda nikdy u anthropoidů. — Kubella však vidí jej u anthropoidů, hlavně 



šimpanzy naznačený v podobě slabých naduřeninek za sebou uložených; po- 



obně Guiffrida-Rüggeri (Sulla dignita mofol. dei segni detti degen. Atti d. Soc. 



Rom. di antrop. 1897. V. p. 227'. cit. Buschan 1. c.) 



