XXXVI. Jindřich Lad. Barvír: 



Zajímavé zprávy zvláště o dvojčatech cernssitu Stříbrského uve- 

 řejnil Laube v časopise Lotosu r. 1872 ve článku o některých ne- 

 rostech ze Stříbra. 1 '') Zmínku o trojčatech cerussitu nalezneme v Atlantu 

 Scbraufovk, 7 ) o nerostu tom vůbec krátké články ve Grothově po- 

 pisu nerostné sbírky university Strassburské, 8 ) v Klvaííově přehledném 

 díle o nerostech král. Českého. 9 ; 



Nejhojnějších zpráv o cerussitu ze Stříbra podal však dosud 

 J. Gerstendöbfer ve spisech cis. Akademie věd ve Vídni r. 1890 ve 

 článku jednajícím o nerostech okolí Stříbrského vůbec. 10 ) 



Gerstendörfer rozeznává čtveru generaci cerussitu zdejšího a 



trojí typus jeho krystalů: sloupkovitý se převládajícím prismatem 



* /'. typus pyramidální a domatický a typus tabulkovitý. Celkem pak 



jmenuje tyto tvary, vyskytující se na cerussitu u Stříbra, obyčejně 



v kombinacích : 



ooP, ooPoo, Poo, 2Poo, 00P00, P, OP, ooP3. 



Groth jmenuje krom těchto též tvar l l 2 Poo. 



Novější dobou, pracujíce ve větších hloubkách, cerussitu u Stříbra 

 nenalézají téměř žádného. Laskavostí pana učitele Hanuše Schmidta 

 Stříbře obdržel jsem při návštěvě krajiny té některé krystaly ce- 

 russitu z jeho zásoby, již nasbíral před lety na starých haldách dolu 

 Frischglück na „dlouhém pásmu" (Langenzug). Podrobnější prohlídkou 

 seznal jsem, že popis některých zasluhoval by býti uveřejněn, což 

 činím tuto zatím o následujících. 



Kontaktní dvojče individuí se plochami nestejně vyvinutými. 



Některé krystaly sloupkovitého typu, přirostlé uprostřed délky 

 é jeví jinaký vývoj ploch po straně, na které jsou upevněny, nežli 

 straně volné. Největší z nich, přirostlý přímo na galenitu měl 

 plochy nejlesklejší, i odloupl jsem jej a změřil. 



6 ; Pag. 19. a 20. 



. Albrecht Schrauf: Atlas der Krystallformen des Mineralreiches. I. 

 Band. Wien 1877, text ku tab. XXI. Fig. 25. 



Iroth: Die Mineraliensammlung der k. Wilhelms-Universität Strass- 

 3ti ßsburg-London. 1878, pag. 136. 



cvaňa: Nerosty král. Českého. V Uh. Hradišti 1886, str. 138. 



sep Gebstendöeper: Die Mineralien von Mies in Böhmen. Kaiserl. 



W.ssensch. in Wien, Math.-Naturw. Classe, XCIX. Band, Ahth. I., pag. 

 (51. 



