1 XXXVI. Jindřich Lad. Barvíř: 



Postranní plocha m' dává jediný silný reflex, m':m' nalezeno 

 doleji 62°47'fcH)'). 



Protější postranní plocha m poskytuje tři zřetelné signály, jichž 

 pomocí 1 >yl úklon stanoven 



i»m» = 62 o 57'(±J0, 

 63°26'(±1'), 



63° 47' (i £), 



Z dat těch jest 62° 57' nejbližší úklonu ploch , m' : m' a vzato 

 do počtu. 



Plocha b' dává signál jediný, dosti dobrý, plocha b má signál 

 velice slabý, jakoby rozlomený ve dvě půle poněkud od sebe oddálené. 

 Nalezeno 



&':& = 62°46'(±£) 

 Z diference měření okružního od 360° následuje 

 m' : b' — 58° 33'. 



Horizontálním ryhováním plochy b a b' upomínají při cerussitu 

 na plochy brachypinakoidní. Plocha b obsahuje krom toho uzounkou 

 lamelu dvojčatně vsunutou, jejíž směr jest rovnoběžný ku plochám po- 

 stranním m a m\ průsek pak se plochou i jde rovnoběžně ku hraně 

 :/'. Poněvadž pak krystaly cerussitu obsahují lamely dvojčatné oby- 

 čejné dle základního prismatu oaP orientované, vysvitne, že postranní 

 plochy m a nť jsou vlastně plochami základního prismatu, tudíž krystal 

 ('. 1. vlastně jest kontaktním dvojčetem dle ooP. 



Dalším porovnáním následuje, že jednak obojí m, jednak i obojí 

 m' jsou plochy základního prismatu, jehož úhly na různých dobře vy- 

 tých krystalech Kokšakov. stanovil 62 n 45'50". u ) Tu pak jedny 



iKor.A.i v. Kokschakow: Materialien zur Mineralogie Russlands, VI. Band. 

 Petersburg 1875, pag. 128. 



'ám, že označení ploch krystalových u cerussitu činím stejnými 

 o Kokšarov a někt. jiní, n. p. Dana v Mineralogii. Jakými písmeny 

 sich zkoumatelů krystalových tvarů cerussitu označoval jeho plochy, 



chmidt: Index der Krystallformen der Mineralien I. Baud. 1886, článek 



7 



