O některých krystalech ceruBsitu ze Stříbra. 



■ > 



plochy hranolové — ve výkrese přední — jsou vyvinuty značně delál 

 nežli plochy druhé, ve výkrese postranní. 



Následuje tudíž : 



m a m' =z (110) — oo/ 1 , 

 b ab' — (010) = ooPoo. 



Úhel m':b' poctěný — 58° 37', 

 „ m.m' „ -54° 28', 

 „ b: b' „ = 62°46'. 



Z ustanovení ploch m, »«', ô a V vysvítá dle polohy význam 

 ploch i a ř jakožto brachydomatických, pak ploch p a p' jakožto 

 ploch pyraniidalných. 



b'\i' měřeno 34° 24' (±1'), 

 b : i „ ca. 34°. 



Z huduot těch následuje, že plochy i náleží brachydomatu 

 (021) = 2Poo, (021): (010) počteno 34° 40'. 



Přední plochy p a p' jsou malinké a ryhovány dle společné kom- 

 binační hrany, hlavně nahoře. Úklon hořejší přední plochy # ku přední 

 ploše m byl shledán 34° 38' (+?'), i přibližuje se plocha ta úklonera 

 ku ploše základního jehlanu (111) = P, jehož hrana počtená 



111 :110^35°46'. 



Diference 1°8' může míti příčinu v nedokonalém vývoji plochy p. 

 Úklon plochy přední p' ku přední ploše m' nebylo lze měřiti pro ne- 

 dostatečnou povahu reflexu. 



Kombinační hranu předních ploch p a p' určil jsem pozorováním 

 prostého reflexu světelného pomocí lupy nasazené na dalekohled go- 

 niometru. Hrana ta dala 43 l / 6 °. Počtená dvojčatná hrana p : p' měří 

 43" 36' pro plochy základního jehlanu. 



Význam podlouhlých ploch p a p' lze jednak určiti z úklonu 

 jejich ku plochám sousedním, jednak i kontrolovati podmínkou pásma, 

 ve kterém jsou položeny, ležíť přesně v pásmu mezi plochami i a m 

 resp. i' a m\ i vysvitne, že i tyto plochy jsou plochami základního 

 jehlanu (111). 



