8 XX. F. Vejdovský 
právě že jen na tělo každé buňky zvláště se obmezuje. Dokazují to 
výše zmíněné intercellulární chodbičky a pozorování za živa. Max 
Sonuurzk udává, že se kutikula při tlaku krycího sklíčka utrhává a ve 
způsobě hadříčků v okolí těla následkem víření brv sem tam se v okolí 
objektu prohání. Udání toto není zcela správné, neboť neutrhává se 
kutikula, nýbrž jednotlivé buňky hypodermis i s kutikulou a brvami. 
Celý proces jest následující: 
Dá-li se zvíře pod krycí sklíčko, tu následkem napjetí počínají 
buňky hypodermálné na různých místech naduřovati, jevíce se tak jako 
lalůčky vysoko nad povrch těla trčící. Na zevní straně objeví se jasná 
kutikulární obruba, jejímiž pory pronikají živě vířící brvy. Buňka 
tato se utrhává od těla, zkulatí se a umírá, při čemž brvy pozvolna 
ustávají v pohybu a jeví se jako tuhé strmělky. Buňka se zase sploští, 
nabývá neurčitého tvaru, zprohýbá se ve způsobě šupiny a brvy se 
docela resorbují. To jsou pak ony „Schůppchen“, jež M. Scauzrze 
jakožto utrženou kutikulu vykládá, a v. Grarr proces tento u jiných 
turbellarií jakožto správný potvrzuje. 
Utrhávání buněk hypodermálných děje se ve velké míře a celá 
místa těla jsou pak nahá, t. j. jen basální membranou pokrytá; tato 
membrana jest však tak tuhá, že vydrží tlak sklíčka po kolik hodin 
Zajímavější pohled poskytuje dále, přidá-li se k pozorovanému 
objektu kyselina octová. Tu hypodermálné buňky značné naduří a 
každá zvláště ve svých obrysech jasně vystoupí nad povrchů tëla. Zpo- 
čátku jeví se jako kotličkovité pohárky, postranními stěnami se dotý- 
kající, avšak na straně zevní se nedotýkající, takže se jeví kutikulární 
obruba ne souvislou blankou, nýbrž jen tělo každé buňky zvláště po- 
krývá. Zevní stěna buňky se obyčejně prohloubí jako pohárek 
a z této prohlubiny trčí na venek umrtvené brvy. Postupem času změní 
se buňky ještě značněji a mají tvar vysokých kuželků; dotýkají se 
pouze na bási, kdežto ostatní strany těla jsou uvolněné, na zevnějšku 
ještě prohloubenější a brvy se jeví na každé buňce ve způsobě 
chvostu. 
Brvy na celém těle jsou stejnoměrně dlouhé. 
M. Souurrze vytkl již správně, že není tyčinek ani v pokožce 
ani pod ní. 
Exkreční soustava. 
Jednotlivé částky exkreční soustavy Opistoma Schultzeanum, 
hlavně v zadní části těla, znázornil obrazně Schultze i s plaménky 
