XXIII. 
0 fossilním kozorožci z Čech a z Moravy vůbec 
a lebce z Radotina zvláště. 
Píše J. N. Woldřich v Praze. 
S tab, X. a dřevorytem. 
(Předloženo dne 8. června 1894.) 
V jedné zimní schůzi přírodovědeckého odboru musea králov- 
ství českého byl jsem panem prof. dr. A. Fnrčem požádán, abych ko- 
zorožčí lebku, nalezenou ve štěrku u Radotína a na pokyn pana vrchn. 
inženýra Jos. NEUMANNA panem inženýrem Václ. z Pisecrÿc museu 
darovanou, prozkoumal a blíže určil. Jelikož lebka hrozila rozpad- 
nutím, dovolil jsem si ji dříve patřičně preparovati. 
Místo, kde se lebka nalezla, leží, jak p. z Prsrckýcm zjistil, na 
levé straně počátku stanice radotínské (směrem z Prahy) v štěrkovém 
kůželi asi 150 m. od východního konce jeho. Rozpokládá se tu or- 
nice okolo 0:8 m. mocná, pod níž spočívá na břidlové skále štěrk s pí- 
skem smíšený; lebka ležela v štěrku. zde se dobývajícím asi v hloubce 
2:6 m. od povrchu. Současně s lebkou byly odevzdány museu dva 
"úlomky kostí téže fossilní povahy jako lebka; podle výpovědi pana 
Wintra, objevují se tu občas i jiné zbytky kostí. 
Zajímavý nález ten není však svého druhu prvním v Čechách 
Již roku 1874 popisuje prof. dr. G. Lausz!) dvě fragmentarní lebky 
„koze podobného zvířete, blížícího se kozorožei“ z diluvialni hlíny 
polabské poblíž Oustí n. L. Roku 1885 shledal jsem mezi kostmi, 
pocházejícími z rozsedlin mezi Křivoklátem a Berounem, jež mi pan 
F. Franz v Šťáhlavě byl k určování předložil, zajímavou lebku, kterou 
1) Prof. Dr. Laure: Uiber einen Fund diluvialer Thierreste im Elblóss 
bei Aussig. Sitz. d. math. nat. Cl. der k. böhm. Gesell. d. Wiss. Prag 20 Febr. 1874. 
Tř. mathematicko-přírodovědecká, 1894. 1 
