12 XXIITL J. N. Woldřich 
buď přímo na břidli, jak v otvoru VII. a IV. aneb na štěrku, jako 
v otvoru I. a VI!) Podle rozboru mechanického jsou veškeré horniny 
tyto velmi podobné, jelikož neobsahují zrn velikosti nad 2 mm.; budou 
tudíž nejspíše původu stejného, čemu přisvědčuje i okolnost, že skoro 
v stejné výšce uloženy jsou; vrstva otvoru VII. zasahá totiž až 
k hloubce kolem 189 m., otvoru I. a VI. kolem 188 m. a otvoru IV. 
kolem 187 m. Ze jíl na štěrku a písku spočívající v otvorech I., IV. 
a VI. nemohl vzniknouti zvětráváním břidlice, jest zřejmo, totéž dä 
se souditi i o jílu čili prchlici přímo na břidle spočívající v otvoru VII. 
Veškerý jíl ten, skoro u stejné výšce pásmové uložen na vlnitém po- 
vrchu štěrku a poblíž úbočí přímo na břidle, vznikl asi poměrně 
tichou vodou a to v souvislé vrstvě mocnosti větší než jakou dnes 
vykazuje, byl pak později částečně odplaven až na zbytky podnes 
zachované. 
Předpokládám, že i prchlice na břidle údolí radotínského pod 
štěrkem a pískem spočívající nevznikla zvětráváním břidly a že není 
tudíž původu eluvialního, jelikož by nemohla obsahovati „ostrý štěrk“, 
nýbrž jen tvrdší zbytky břidly zvětrávání vzdorující, více méně okrouhlé. 
Zdá se spíše, Ze tu byla prchlice uložena činností jinou, čemuž při- 
svědčuje i okolnost, že mocnější vrstva její, uložena kolem kosoř- 
ského potoka, přeplněna velkými úlomky zvětralé břidlice a zvětra- 
lého vápence. Že prchlici té původně alespoň částečně podati mo- 
hla material zvětralá břidlice, avšak ne na místě dnešním, jest 
pravdě podobno. 
Podrobný průběh uložení vrstev těchto, týkající se stáří geolo- 
gického, nedá se i zde jakož u stanice Karlova Týna přesně určiti; 
jisto jest však, že vrstvy vznikly během poměrně velmi dlouho trva- 
jící doby diluvialní a že svrchní lavice štěrku a písku údolí lahovič- 
ského jakož i kužele radotínského, zbytky kozorožce a nejspíše noso- 
rožce obsahující, asi stejného stáří budou, jako svrchu popsané vrstvy 
štěrku za stanicí Karlovým Týnem, v nichž zbytky nosorožce a malého 
tvaru koňského uloženy byly, totiž že náležejí do diluvialního období 
poměrně mladého, klonícího se ku konci doby diluvialní. 
1) V průřezích podélných a příčných v „Zprávách komise“ tyto poslední 
naznačeny nejsou. 
